üt'VERSIGT AK K. VliTKNSK.-AKAD. I'ÖKII AN Dl.lNfi AU 1884, N:()9. 23 



oxid. Att bashiiltcii i aniilyscn utfallit iiaunt i'öv liTicft nv cii 

 följti af inblandad niagnetit och niiijliucn oxidhydrat '). 



Da allt.sa den nn'ijliülieten cj är utesluten, att bland dot 

 aniorfa silikatet, S(un utuöi- luifvudniassan af ifrågavarande ju-o- 

 dukt, kan tinnas inblandadt jäi'n- ocii nian<j;an()xid]iydrat (vad), 

 gör en dylik formel endast ansjirak pa att uttrveka samman- 

 sättningen i genomsnitt på en genom Igelströmitens sönderdelning 

 uppkommen produkt — med frånräkning af magnetit. Den är 

 icke dess mindre af intresse i sa man, som den ger till känna i 

 hvad riktning Igelströmitens sönderdelning försiggått. Om vi 

 jämföra förhållandet mellan elementaratomerna i nänida mineral 

 med nu analyserade produkt-), finna vi: 



Si : Fe : Mn = 



19 : 24 : 10 i Igelströmit 



32 : 22 : 10 i Mn-hisingerit. 



Under det förhallandet mellan metallatomerna är sa godt som 

 oförändradt, har kiselhalten betydligt ökats i den sekundära 

 produkten. Då härtill kommer att magnetitmängden synes vara 

 större i sönderdelad Igelströmit än i frisk, kunna dessa förhål- 

 landen ej gerna tolkas annorlunda än så, att under samtidig 

 bildning af magnetit och möjligen i första hand oxidhydrat, 

 järnet och manganen uppoxiderats, konstituerande ett vatten- 

 haltigt silikat, samt att magnesian — som till omkring 3 % ingår 

 i Igelströmit — ger upphof till ett serpentinartadt mineral. 



Rammelsberg som närmare sysselsatt sig med dylika Hi- 

 singerit-artade mineral betraktar dem alla såsom m(R203 . 2 SiOj) 

 + n(RO . SiOj) + Xaq, en formel som tydligen ger till känna, 

 hurusom de äro vattenhaltiga oxidationsprodukter af pyroxener: 

 förhållandet mellan metall och.kisel är ju 1:1. De afvikelser, 

 som härifrån ega rum, förklarar han bero på inblandade oxider. 

 Detta betraktelsesätt kan vara riktigt, då sekundära mineral 



') Att. äfven med mikroskopets tillhjelp, skilja detta från likaledes amorf, mörk- 



färgad Mn-hisingerit är ofta ogörligt. 

 ^) Då ]\Tg och Ca säkerligen härstamma frän serpentin och kalcit, tagas de 



ej med i räkningen. 



