(M'VKHSKi r AI' K. VK'I'KNSI\.-AK.\I'. I'O 1! II A NDl.l M. A 11 I S M -4 . .\:()9. 4!i 



samlat växter tV;iii de tijiktcr. som jasi s]('\\' i\\ \>csi')kt, iiiimliiji'ii 

 llammerdiils och iW'w dclcii af I/itlis liiiiadci'. iitL"'»iaiiilc .Icmt- 

 lands noi'dlitfastc dcl. Dcssc äro i llotaiicii mli ITdiiiuc N. < >. 

 llAMHKN, .J. HÖGX'AI.I., I'. OLSSON, C. (i. .MkdIN. K. W. W'iD- 



MARK, (). üackman; i Krostvikfii A. A. ocli \'. K. Winm'.kim;, 

 E. J. Nordin, L. T. FKi/isriKhM, S. II. Svknskx. S. U. Lfnd- 

 IIOLM och K. (Ikapström; i llammerdal, Striim och Aiaiiäsct 

 utom flere af de senast up|)räls.nade .1. »Strömgrkn, .1. Aml- 

 .STRÖM, A. J. Jonson, J. Bürholm, N. Hamberg och P. IIkd- 

 LUND. AtVen torde här biira omnämnas, att de ]ierl)arier, som 

 rektorn vid Frösö trivialskola G. Backman ocli t. f. läraren vid 

 Östersunds läroverk stud. E. A. Selberg efterlemnat, jemte ett 

 par andra blifvit af mig granskade i och för denna uppsats. 



Jemtland, hvars areal beräknas till 325 svenska qvadratmil, 

 är utmed gränserna till Herjeadalen ocli Norge, alltså i SW, W 

 och NW, ett fjälland, men för öfrigt till aldra största delen en 

 högslätt med ungefär 1,000 fots absolut höjd, rik pä sjöar och 

 floder och mestadels skogbärande. Mest odlad är trakten kring 

 Storsjön. Den sydöstra delen, d. v. s. det område som hör till 

 urform ationen, är mera kuperad än den mellersta till silurforma- 

 tionen hörande delen, dock förekomma der inga verkliga fjäll 

 utan endast skogsberg, men dessa nå stundom en absolut höjd 

 af mer än 2,000 fot, t. ex. *) inom Borgvattnet nära Ångerman- 

 lands gräns, inom Stugun och Ragunda i trakten norr om Gesund- 

 sjön samt nordost om Rätans kyrka. Höjder af mera än 1,500 

 fot finnas mångenstädes, såsom utmed gränsen till Medelpad inom 

 Hällesjö, Bracke, Bodsjö och Rätans socknar, vidare inom Hackas 

 socken (med Gillhofs kapell) öster om sjön Nackten, inom Loekne 

 och Marieby socknar. Hofverberget i Berg (1,800'), Östberget på 

 Frösön, höjderna öster om Östersund, vissa punkter inom Kyrkas, 

 Aspås och Häggenås o. s. v. Lägst ligger Fors socken, hvilken 

 tillika är den östligaste inom provinsen: vid jernvägsbron öfver 

 Indalselfven, hvilken bro berör socknens nordliga del, är elfvens 



') Enligt kartan till R. Cronstedts arbete »Stambanan genom Norrland» 

 tryckt 1882. 



