ÖrVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRIIANDLINGAK 1884, N:0 9. 179 



1. Hudväfnaden är af samma beskaffenhet som vid inter- 

 nodiets midt. 



2. AssimilationsTäfnaden visar en egendomlig anordning. 

 Den består af palissadceller, livilka konvergera mot de bast- 

 knippenas yttre sida beklädande ledande parenkymslidorna. De 

 celler, som ligga emellan bastknippena och derför ej kunna nå 

 parenl^ymslidorna, äro genom tvärstälda celler förenade med dem. 



Denna anordning bekräftar tolkningen af parenkymslidorna 

 såsom ledningsväfnad och lemnar dessutom ett vackert exempel 

 på cellernas anordning för assimilationsprodukternas bortledande 

 på kortaste väg. Af särskildt intresse blir denna anordning — 

 en hvalfkonstruktion — emedan den äfven har mekanisk be- 

 tydelse, i det cellerna äro sträckta i riktningen för det största 

 trycket, såsom Schwendener visat t. ex. hos en del Juncus- 

 arter, hos hvilka en dylik anordning af assimilationsväfnaden 

 äfven finnes ^). Att samma anordning finnes hos så vidt skilda 

 arter, under det att den saknas hos närstående, synes mig tyd- 

 ligen visa, att den ej kan förklaras på grund af ärftlighet utan 

 måste anses såsom en tillpassning för särskilda ändamål. 



3. Mekaniska väfnaden utgöres af mäktiga yttre bastknippen 

 omvexlande med mindre längre in liggande. De äro belägna utanför 

 mestomknippena, och de yttre äro stundom mycket breda samt 

 hafva då på inre sidan 2 mestomknippen. 



Den mekaniska anordningen liknar således närmast den i 

 bladskaften hos Colocasia antiquoruni och Alocasia metallica ^), 

 hvijka äfven hafva omvexlande större och mindre bastknippen, 

 men här ligga de större längst inåt, hvadan den mekaniskt är 

 mindre fördelaktig än den ofvannämda. 



Att bastknippena här, utom sin lokalmekaniska betydelse 

 att skydda det innanför liggande leptomet, hafva till ändamål 

 att gifva hela bladslidan större fasthet, torde framgå deraf, att 

 de här äro vida starkare utvecklade än i bladskifvan, der dock 

 skydd för leptomet synes vara mera behöfligt, emedan blad- 



') ScHWENDENEK anf. st. sid. 86. , 

 ^) ScuwENDENER anf. st. sid. 42. 



