26 RUBENSON, OM LJUSETS GÅNG GENOM ISOTROPISKA ÄMNEN. 



vara beroende af den volym, inom livilken molekylen förmår ut- 

 öfva sin attraktionsverkan, än af det rum hans massa upptager. 

 Emedan man ej känner kondensationskoefficienten /öV/asia 

 och flytande kroppar^ kan k för dem icke beräknas. Vi skola 

 emellertid på indirekt väg söka få någon föreställning om denna 

 konstants värde äfven hos dessa aggregationstillstånd. För detta 

 ändamål skola vi först undersöka, om det värde på A; vi funnit 

 för gaserna äfven skulle kunna gälla för de fasta och flytande 

 kropparne. Antag således k — 2,5 8 6 och insätt detta värde i 

 eqvationen (6). Härigenom erhålles " 



d = 0,1227 pw (8) 



och, emedan pw < 1 på grund af sin betydelse, 



rf < 0,1227. 



Pröfva vi med detta vilkor de ämnen, som äro upptagna i 

 tabellen å sidd. 14 och 15, finna vi att, med undantag af kolsvaflan, 

 alla de öfriga vätskorna kunna liafva samma värde få k som 

 gaserna^ medan af de fasta kropparna detta blott är förhållan- 

 det med flusspat, spegelglas, stensalt, bittersalt och bernsten. 

 Antaga vi nu, att det förut för gaserna funna värdet, nem ligen 

 k = 2,5 8 6, äfven gäller för vätskorna, kunna vi ur formeln (8) med 

 de i tabellen å sidd. 14 och 15 införda värdena på rf beräkna deras 

 kondensationskoefficienter, hvilka då erhålla följande valörer ^). 





2)w 



Svafvelsyra 



0,839 



Salpetersyra 



0,7 9 9 



Klorvätesyra 



0,8 15 



Ättiksyra 



0,7 6 6 



Vatten 



0,7 17 



Olivolja 



0,880 



Alkohol 



0,7 5 



Svafveleter 



0,7 4 2 



Medium 0,7 8 8 5. 



') Kolsvaflan är utesluten på irruiid af livad ofvan blifvit sagdt. 



