4 WEIBULL, OM OLIVINGRL'PPEXS MINERAL. 



lertid fördes Knebeliten till olivingruppen på grund af likhet i 

 sammansättning och for sin rombiska form, först antagen af 

 Des Cloizeaux, ehuru öfverensstämmelsen i kohesionsförhål- 

 landen dessa mineral emellan var allt annat än slående. Som 

 bekant äro olivinens genomgångar pinakoidala; den fullkomliga 

 efter 010 den otydliga efter 100. Efter det vanligen förekom- 

 mande prismat på 49° 58', som allmänt antages som grundprisma 

 (110), kan olivinen icke spjälkas — något prisma eller döma 

 på 65° (115°) är hittills icke observeradt. 



Des Cloizeaux's senare verkstälda bestämning^) af de 

 optiska axlarnes läge i förhållande till en af genomgångarne — 

 eller afsöndringsytorna som D. kallar dem — samt dubbelbryt- 

 ningens negativa karaktär vid Knebeliten bidrog icke till frågans 

 klargörande — olivinen är optiskt positiv. 



Emellertid visade mig en enkel öfverläggning af järnknebe- 

 litens orientering en nära till hands liggande tydning af de för 

 Knebeliten angifna genomgångarne, hvilken ock visat sig riktig: 

 förstnämda minerals tydligaste genomgångar äro efter ett prisma 

 (110) på omkring 130°; alltså måste en den spetsiga vin- 

 keln afstympande pinakoidal genomgång med hvardera prismat 

 bilda 65°. 



Den Knebelit, som stått till mitt förfogande, bildar bred- 

 stängliga massor af stora gråsvarta till rent svarta individer, 

 h vilka ofta tämligen oregelbundet gripa in i hvarandra. Som 

 individerna vanligen äro stora och afsöndringsytor sällan före- 

 komma, är undersökningen af kohesionsförhållandena jämförelse- 

 vis enkel. 



De af mig observerade och å reflexionsgoniometer mätta ge- 

 nomgångarne äro : 1) två ganska tydliga prismagenomgångar (efter 

 110); 2) en tämligen tydlig genomgång, som jämnt afstympar 

 den spetsiga vinkeln (efter 010) samt tvänne otydliga, hvaraf 

 den ena 3) jämnt afstympar den trubbiga vinkeln (efter 100) 

 och 4) den andra är vinkelrät mot nyssnämnda zon (efter 001). 

 De mätningar jag verkstält gåfvo: 

 ') Manuel. T. II, XI. 



