ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1885, N:0 2. 81 



Sammanställning. 



Med undantag af den s. k. hedenbergiten och af en svart 

 diopsid från Arendal, livilka båda till c:a 90 proc. bestå af si- 

 likatet CaFeSi^Og är typus I den jernrikaste af alla kända di- 

 opsidvarieteter. Från densamma aftager jernhalten i oafbruten 

 serie hos nordmarksdiopsiderna till typus V, som är en af de 

 jernfattigaste. Visserligen förefinnas gamla analyser å nästan 

 absolut jernfria varieteter såsom den s. k. saliten, »hvit mala- 

 kolit från Malsjö» o. s. v., men om dessas kristallform har man 

 inga säkra uppgifter. De verkliga diopsider med lägsta jernhalt 

 hvilka dertill äro kända i utbildade kristaller, stå typus Y gan- 

 ska nära. Dit höra i synnerhet den förut omnämnda från 

 Achmatowsk, en från AI a, Piemont ') och en från Zermatt -). 

 För jemförelse bifogas här de särskilda analysresultaten. 



Hvit diopsid från 



Achmatowsk. Ala. Zermatt. Nordmarken. 



R. Hermann. C. Dölter. V. "Wartha. G. Flink. 



SiOo 



53,9 7 



54,7 4 



54,00 



54,5 9 



CaO 



25,6 



26,03 



25,37 



25,7 



MgO 



17,86 



17,02 



17,7 2 



17,47 



FeO 



2,00 



2,91 



2,7 4 



2,49 



MnO 



0,5 7 



— 



spår 



0,14 



Fe,03 



— 



— 



0,5 4 



0,11 



Öfverensstämmelsen är så fullständig, att dessa fyra diopsid- 

 varieteter måste ur kemisk synpunkt vara att anse såsom iden- 

 tiska. De äro ock samtliga färglösa och genomskinliga och den 

 från Ural står äfven i afseende på sin form den från Nord- 

 marken ganska nära. 



Således är typus I icke allenast den jernrikaste af nord- 

 marksdiopsiderna utan en af de jernrikast af alla kända diop- 

 sider och typus V är en af de jernfattigaste. 



') Neues Jahrb. 1885 Band. I. S. 45. 



^) A. Kenngott: Die Mineralien Schweitz, pag. 288, anm. 



Öfversigt af K. Vet.-Äkad. Förh. Arg. 42. X:o 2. 6 



