30 THEORIN, XAGKA VÄXTMIKROKEMISKA ANTECKNINGAR. 



de s. k. ålarna, som framväxa fraii knölar, livilka förvaras i 

 källare. Denna motsägelse mellan det factum, att vid mikro- 

 kemisk inverkan af svafvelsyra på den mogna knölens paren- 

 cliymceller det der uppstår en ljusröd, i violett öfvergående färg, 

 hvilket tyder på solanins tillvaro derstädes, och den omständig- 

 heten, att man genom vanlig, om jag så må säga, makroanalys 

 ej påträffat solanin i mogna potatisknölar, kan jag endast så- 

 lunda förklara. Dels förekommer solanin i särdeles obetydlig 

 mängd i mogna potatisknölar, dels upplöses aldrig solanin i de 

 mogna knölarnas parenchymceller af svafvelsyra utan uppträder 

 städse bundet vid små runda eller annorlunda formade, oljelika 

 kroppar, som i parenchymcellerna framkomma och der rödfärgas, 

 sedan svafvelsyran upplöst stärkelsen och andra der förekom- 

 mande ämnen, hvadan det är högst sannolikt, att intet af den 

 obetydliga mängd solanin, som tinnes i den mogna potatisknölen, 

 går i lösningen, då man, såsom vanligt brukadt vara, söker att 

 medels utspädd saltsyra utdraga den solaninmängd, som hos S. 

 tuberosum kan finnas. 



Med det förestående har jag velat rättfärdiga mig, för att 

 jag i hvarje växtdel af S. tuberosum, der svafvelsyra frambringar 

 en ljusröd, i violett öfvergående färg, antager tillvaron af sola- 

 nin. Jag öfvergår nu till meddelandet af mina anspråkslösa 

 mikrokemiska studier öfver detta ämne. 



Hos en 25,2 cm. lång grodd, som framvuxit från potatis- 

 knöl i källare, åstadkommer svafvelsyra ljusröd färg i snitt 

 från groddens spets ej blott vid kärlknippet utan ock i märgen 

 och närmare dess yta, i snitt från groddens mellandel en något 

 svagare sådan färg på samma ställen och i snitt från grod- 

 dens nära knölen belägna del en något starkare synnerligast 

 vid kärlknippet. På alla dessa ställen får hela cellinnehållet 

 ljusröd färg, och det är säkert, att solanin här förekommer i 

 npplöst form. Dertill bör jag framhålla, att den af svafvelsyra 

 frambragta ljusröda färgen, fortast och mest i groddändan, öfver- 

 går till en violett, innan preparatet affärgas, hvilket vanligen 

 sker inom en jemförelsevis kort stund. 



