34 THEORIN, NÅGRA VÄXTMIKROKEMISKA ANTECKNIMGAR. 



flere ljusröda klumpar i livarje cell, hvilka mest lågo invid cell- 

 väggen. Hos snitt 2, fördt midt igenom knölen, rödfärgades 

 flere klumpar i livarje cell och det med en än skarpare färg än 

 i föregående snitt. Äfven kärlen blefvo röda. Hos snitt 3, fördt 

 vinkelrätt mot det ställe, der kärlen samlas till ett öga, var röd- 

 fårgningen starkast vid och i närheten af kärlen, annars sådan 

 som i snitt 1. Äfven hos denna knöl öfvergick den röda färgen 

 till en violett helst i kanten af preparatet, der svafvelsyran in- 

 supit mera vatten. 



Hos en trukt med 22 mm:s diameter reagerade svafvelsyra 

 på detta sätt. Hos snitt, fördt genom fruktens midt, antogo 

 både den yttre delen af fruktväggen och väfnaden mellan fröna 

 en intensivt röd, sedan violett färg, hvaremot sjelfva fröna lik- 

 som ock öfre ändan af frukten färgades jemfö reise vis obetydligt. 

 Hos snitt från skaftet till denna frukt uppstod det vid kärlen 

 en tydligt röd färg men i snitt från det gemensamma skaftet 

 en mycket obetydligare. 



Hos en frukt ^) med 29,6 mm:s diameter åstadkom svafvel- 

 syra en svagare röd färg i fruktväggens yttre del, i väfnad kring 

 fröna en jemförelsevis stark om än ej så stark som hos före- 

 gående frukt, hvaremot den större fruktens frön färgades star- 

 kare än den mindres. Öfverallt var färgningen intensivast vid 

 kärlen. 



Hos S. Dulcamara gjorde svafvelsyra i fruktväggen och 

 ännu mer i frökärnan en röd, i violett öfvergåeude färg. I 

 stammen 29,6 mm. från denna frukt uppstod det en röd färg 

 vid kärlen. 



På förut uppgifna grunder och intill dess det blifvit kändt, 

 att hos S. tuberosum något annat ämne än solaniu förekommer, 

 som vid behandling med svafvelsyra på snitt från någon växt- 

 del och särskildt från knölarna antager en röd, i violett öfver- 

 gåeude färg, ser jag mig nödsakad förklara, att solanin fins på 

 alla de ställen hos S. tuberosum, der en sådan färgnyancering 



') Frukterna till S. tuberosum blifva här vid Falun ganska stora och ofta 

 större än den omtalade. 



