ÖrVEESIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1885, N:0 5. 39 



i det en mängd klumpar uppstå i livarje cell, som först antaga 

 röd färg och derpå Mifva violetta, hvilket sker fortare, ju lättare 

 det varit för svafvelsyran att ur luften förse sig med vatten. 

 Samma violetta färg erhålla snitt från de lossnande nya knö- 

 larna till A. Napellus. Hos snitt, förda höstetid genom den 

 gamla knölen af A. Cammarum och behandlade med svafvel- 

 syra, framkommer i hvarje cell en af syran rödfärgad lösning, 

 hvilken snart nog antager violett färg. 



Enligt HuSEMANN-HiLGERS (1. C.) antager aconitin, som med 

 utspädd svafvelsyra försigtigt uppvärmes, violett färg, och enligt 

 Dragendorpp (1. c.) blir aconitin af svafvelsyra småningom 

 violett, hvilken reaktion enligt Dragendorff kan användas vid 

 mikrokemiska undersökningar. 



Utan allt tvifvel är det också aconitin, som i ofvan nämda 

 snitt omsider färgas violett af svafvelsyra. Men hvad betyder 

 den röda färgen, som föregår denna? Antingen fins hos A. Cam- 

 marum i samma cell som aconitin ett annat ämne, hvilket ge- 

 nom syrans inverkan fortare blir rödt, än aconitin antager sin 

 violetta färg, eller också förekommer aconitin i en förening, som 

 får röd färg, men sedan går sönder, då den för det frigjorda 

 eller vid sönderdelningen framkomna aconitin karakteristiska 

 färgen blir synlig. Uti hela den aconitin behandlande, mycket 

 vidlyftiga litteraturen finnes dock intet, som tyder på, att A. 

 Napellus och närstående arter skulle innehålla något ämne, ur 

 hvilket vid inverkan af starka kemiska reagen ser aconitin skulle 

 framgå, utan tvärtom tyda alla uppgifter derpå, att aconitin så- 

 som sådant hos dessa växter förekommer. Och jag skulle ej 

 framkastat möjligheten af, att den röda färg, som föregår aco- 

 nitinreaktionen, på detta sätt kunde förklaras, hade ej helt ny- 

 ligen Dragendorff (se Botan. Centralbl. Bd. XIX) rörande 

 A. Lycoctonum visat, att den hos denna art såsom förekom- 

 mande vanligen antagna växtbas lycoctonin der ej finnes utan 

 framkommer vid extraktionsbehandling ur andra der befintliga 

 växtbaser. Ett 3:dje förklaringssätt af omskrifna röda färg är 

 det, att i växtcellen aconitin sjelf färgas rödt af svafvelsyra. 



