40 THEOKIN, NÅGRA VÄXTMIKROKEMISKA ANTECKNINGAR. 



innan det blir violett. Anmärkas kan i sammanhang härmed, 

 att sagde röda färg mycket snart får en dragning i gredelint. 

 I det följande förbigår jag alldeles den röda färgen och omtalar 

 blott den af svafvelsyra framalstrade violetta och förklarar här- 

 med min åsigt vara, att aconitin i) fins i alla särskilda växt- 

 delar af A. Cammarum, der denna violetta färg visar sig. Vi 

 skola då med tillhjelp af svafvelsyra såsom mikrokemiskt rea- 

 gens på aconitin söka lemna ett om än högst ringa bidrag till 

 besvarandet af den frågan, livar och huru aconitin bildas och 

 uppträder hos denna växt. Möjligen hade det för detta ända- 

 mål varit bättre att använda A. Napellus såsom undersöknings- 

 material. Men den mikrokemiska reaktion, som genom svafvel- 

 syra erhålles, blir vanligen lättare att urskilja, om ämnet, hvarpå 

 syran skall verka, ej fins i någon större mängd, ty i allmänhet 

 egnar sig svafvelsyran förträffligt, som hastigt tränger in till de 

 allra minsta delarne af cell, till att under mikroskopet upptäcka 

 små, ja försvinnande små qvantiteter af ett ämne, hvilket syran 

 på ett särskildt sätt färgar eller annars på ett i ögonen fallande 

 sätt förändrar. Vid jemförelse mellan styrkan af den violetta 

 färg, som af svafvelsyra alstras i lika gamla och lika stora knö- 

 lar af A. Nap. & Camm., såg det för blotta ögat ut, som vore 

 den i den förras knölar frambragta violetta färgen dubbelt så 

 stark som i den senares. 



Hos ett exemplar af A. Cammarum, som i början af Maj 

 skjutit en 30 a 60 mm. hög stam ofvan jord, inverkade svafvel- 

 syra sålunda. Hos snitt från knölen, som alstrat sagde stam, 

 uppstår genom denna syra en intensivt violett färg (det är mest 

 slemmigt gryniga klumpar som färgas) strax inom ytan, i endo- 

 dermis och vid samt i kärlknippena, en svagare innanför dessa 

 och i hvarje af de stora, med stärkelse fullproppade cellerna 

 mellan endodermis och ytan. Hos snitt från den utvuxna stam- 



^) Skulle det framdeles visa sig, att ej aconitin utan en dermed beslägtad 

 växtbas hos A. Nap. & Camm. finnes, måste denna i sammansättning och 

 egenskaper stå så nära aconitin, att det för växtfysiologiska studier åtmin- 

 stone på deras närvarande ståndpunkt angående växtbaser kan vara likgiltigt, 

 om dessa arter innehålla aconitin eller en närbeslägtad bas. 



