42 THEORIN, NÅGRA VÄXTMIKROKEMISKA ANTECKNINGAR. 



ceutiscli wichtiger Gewächse (Anh. der Pharm. 1881 — 1882), 

 ref. i Botan. Centralbl. Bd. XIII). 



Hos snitt från olika delar af sagde exemplar reagerade 

 svafvelsyra sålunda: 



från knölen, som utbildat plantan: utom annorstädes tydlig 

 violett färg (= v. f.) kring xy lernet, 



från en mycket outvecklad ny knöl: ganska stark v. f. rundt 

 omkring xylemsträngarna utefter hela uppsvallningen, 



från en ny knöl af 10 mm:s längd utan rötter: stark och 

 utbredd v. f. i dess öfre ända inom fjällen, svagai'e v. f. än hos 

 förra vid xylemet i den öfriga delen af honom, 



från en ny (den nedersta) knöl med rötter: v. f. bunden 

 vid små klumpar öfverallt i den finmaskiga väfnaden, medan 

 längre upp i knölen, der denna väfnad saknas, sagde färg fram- 

 kommer endast i kärlens omedelbara närhet (knölens knoppdel 

 förhöll sig som hos föregående), 



från rot till ny knöl: vid xylem v. f. och i väfnad der- 

 utanför glest stående anhopningar med v. f., 



från stammen i närheten af gamla knölen: stark v. f., 



från d:o 17 cm. från knölen: svag v. f. invid xylemet, 



från d:o 35 cm. från knölen: såsom förra, 



från utveckladt blad: skaft: knappt v. f., skifva: violett 

 skimmer, 



från ungt, outveckladt blad: v, f. vid kärl i både skaft och 

 skifva, mest i förra, och 



från en 30 mm. lång gren i bladveck: svag v. f. i utveck- 

 lade internodier, starkare i outvecklade. 



Ett exemplar af A. Camm. med vissnade rotblad och stora 

 blomknoppar i midten af Juli. Den förutnämda uppsvallningen 

 i nedersta bladvecket var nu sådan. Rakt från stjelken står 

 det ut en 6 mm. lång hals med stora celler och utan stärkelse. 

 I dess ända och vinkelrätt mot honom men parallelt med stjel- 

 ken sitter den egentliga knölen med stamknopp i sin öfre och 

 rot i sin nedre ända. I knölen fins finmaskig väfnad af stor 

 utsträckning, och denna uppfyller äfven en god del af roten. 



