ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHAKDLINGAE, 1885, N:0 6. 7 



biledningen. Men detta inkast vederlägges till fullo deraf, att 

 om man insätter i stället för ljusbågen ett vanligt motstånd 

 emellan elektroderna, som är lika stort med hela det skenbara 

 motståndet i ljusbågen, i hvilket fall potentialskillnaden mellan 

 elektroderna blir lika stor som om bågen existerar, och derpå 

 öppnar hufvudledningen och sluter biledningen, så får man, såsom 

 försöken visa, antingen intet eller ett högst ringa utslag. Sitter 

 deremot biledningen omkring ljusbågen, så blir utslaget betydligt, 

 och angifver, såsom direkta försök ådagalagt, en elektromotorisk 

 kraft, som uppgår till 10 a 15 Bunsens element, då elektroderna 

 bestå af kol. Då den elektromotoriska kraften hastigt aftager, 

 då hufvudströmmen afbrytes, så måste samma kraft, under det 

 att strömmen fortfar, vara betydligt större. Längre fram skall 

 dess storlek närmare angifvas. 



Att a i förestående uttryck för det skenbara motståndet i 

 ljusbågen representerar en elektromotorisk kraft och icke ett 

 vanligt motstånd, bevisas ytterligare af följande förhållande. 

 Om det finnes en verklig elektromotorisk kraft i den galvaniska 

 ljusbågen, så måste den äfven finnas i den elektriska gnistan, 

 och tvärtom, kan den uppvisas i gnistan, så måste den äfven 

 förekomma i ljusbågen; ty gnistan kan ju betraktas såsom en 

 ljusbåge, ehuru af ögonblicklig fortvaro. Nu är det allmänt be- 

 kant, att den mängd statisk elektricitet, som vid urladdningen 

 förmår åstadkomma en stark gnistbildning, är så ringa under 

 vanliga förhållandan, att den endast föga inverkar på en galvano- 

 meter. Vi tänka oss nu, att polerna på en elektroformaskin af 

 HoLTz' konstruktion äro förbundna med hvarandra genom en 

 ledning, i hvilken två gnistställen förekomma, och att förbi det 

 ena af dessa en biledning är infogad, i hvilken en galvanometer 

 är insatt. Om nu det senare gniststället göres så långt, att 

 icke någon gnista der springer öfvcr, då maskinen sättes i verk- 

 samhet, så går hela urladdningen genom galvanometervindning- 

 arne och man erhåller ett obetydligt utslag. Är deremot gnist- 

 stället icke längre än att en gnista der öfverhoppar, så kommer 

 naturligtvis blott en del af den urladdade elektricitetsmänsden 



