ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLING AK 1885, N:0 (>. 9 



gon sorts polarisation. Den är dertill alldeles för stor; ty såsom 

 nedanföre närmare skall visas, kan den nppgå ända till 40 volt. 

 Med någon af de öfriga elektromotoriska krafterna kan den icke 

 heller identifieras. Den måste derföre betraktas såsom en elek- 

 tromotorisk kraft af ett förut okändt slag. Senare af mig an- 

 stälda undersökningar liafva ådagalagt, att en dylik kraft före- 

 finnes icke blott pä den positiva polen utan äfven på den nega- 

 tiva, och att båda verka i motsatt riktning mot den, hvari 

 hufvudströmmen eller urladdningen sker^). 



Dessa krafter förete dessutom det anmärkningsvärda för- 

 hållandet, att den kraft, som har sitt säte på den positiva polen, 

 aftager i samma mån som luften mellan poltrådarne förtunnas, 

 till dess att den vid mycket starka förtunningar blir nästan 

 omärklig, hvaremot den på den negativa poltråden belägna kraf- 

 ten i motsats till den förstnämnda i styrka tilltager, då för- 

 tunningen ökas, och slutligen vid den yttersta förtunning, som 

 kan åstadkommas, blir så stark, att den gör urladdningen nästan 

 omöjliga). De ifrågavarande krafterna äro icke endast anmärk- 

 ningsvärda i och för sig sjelfva såsom nya fysiska fakta, utan 

 kännedomen om desamma är af stor vigt för rätta förklaringen 

 af de fenomen, som visa sig vid elektricitetens gång genom gas- 

 formiga kroppar och genom det så kallade tomrummet och äro 

 derföre äfven af betydelse vid förklaringen af åtskilliga kosmiska 

 företeelser. De hafva derföre på senare tiden utgjort föremål 

 för flere fysikers undersökningar både i Sverige och i utlandet. 

 Jag skall här i korthet anföra några af de senare. 



2. Latschinoff publicerade är 1877 några undersökningar 

 rörande egenskaperna hos Voltas ljusbåge, och dervid försökte 

 han äfven bevisa, att denna var elektromotorisk-). Bland de 

 anförda bevisen härför må följande anföras: Om stapelns elek- 

 tromotoriska kraft kallas E, hela motståndet i ledningen, då 

 kolen äro i kontakt och således ingen ljusbåge existerar, m samt 



Vet.-Akademiens Handl. B. 21 (1885), 



Det ryska fysiska och kemiska sällskapets journal B. IX (1877). (Enligt en 



från ryska språket ombesörjd öfversättning.) 



