146 MEBIUS, ELEKTRISKA GNISTAN I VÄTSKOR. 



Sålunda liafva Herrar A. Macfarlane och P. M. Playfair ') 

 kommit till det resultat, att potentialskilnaden för genombryt- 

 ningen af ett vätskelager af tjockleken s (mellan 2 parallela 

 plattor) låter representera sig genom eqvationen 



V = as — b -). 



Af detta är således klart, att en gnista ej uppträder i en 

 vätska annat än vid en bestämd potentialskilnad mellan elek- 

 troderna, beroende föröfrigt på anordningarne. Men detta var 

 också ett nödvändigt vilkor, för att gnistbildning skulle inträda i 

 en gas. Gnistan i en vätska och i en gas visa sig vid ström- 

 delning åtföljda af alldeles lika fenomen, nämligen en större 

 strömstyrka uti galvanometerledningen än vid enkel slutnings- 

 båge mellan batteriets poler, en strömstyrka, som betydligt ned- 

 sättes genom en induktionsrulles införande i ledningen. Det lig- 

 ger derföte nära till hands att antaga, att gnistbildningen försig- 

 går under identiskt lika förhållanden vare sig det sker i en gas 

 eller i en vätska. Men deraf kan dragas följande slutsats:^) 



Under den tid gnistan i en vätska varar, uppträder i henne 

 en elektro7notorisk kraft d. v. s. en af strömstyrhan oberoende 

 potentialdifferens mellan elektroderna. 



Då vätskan ej kan anses sakna vanligt galvaniskt motstånd 

 vid gnistbildningen, uppkommer äfven derigenom en potentialdif- 

 ferens mellan elektroderna, så att den totala potentialdifferen- 

 sens V kan uttryckas genom en formel 



V = a + bi, 

 der a representerar den elektromotoriska kraften i gnistan, i 

 strömstyrkan och b det galvaniska motståndet. Den elektromo- 

 toriska kraften a kan ej anses sammanfalla med den under van- 

 liga förhållanden uppträdande polarisationen. 



10. I sammanhang med det föregående torde följande be- 

 traktelser måhända förtjena framställas. Hvad är det som lyser, 



') Trans. Edinb. Roy. Soc. 29, p. 561—565. Beibl. 1881, s. 147. 

 2) Eeibliitter 3, p. 429. 

 ^) Jfr Edluxd 1. c. 



