159 



Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-lkademiens Förhandlingar 1885. N:o 6, 



Stockholm. 



Meddelanden från Stockholms Högskola. N:o 41. 



Om Rodonit från Pajsberg och Långban. 

 Af GusT. Flink. 



Tafl, XVTI, XVIII. 



[Meddeladt den 10 Juni 1885.| 



Literatur. 



L. J. Igelström: Öfvers. af Vet.-Ak. förh. 1851 (N:o 5), s. 143. 



H. Dauber: Pogg. Ann. XCIV, s. 398. 



E. P. Greg: Phil. Mag. 4:th Ser. 1856, pag. 196. 



N. v. KoicscHAROw: Mat. z. Min. Riissl. IV, s. 174. 



A. Des Cloizeaux: Man. d. Min. Tom. I, pag. 68. 



Hj. Sjögren: Geol. Fören. förh. V, s. 259. 



Kristalliserad rodonit upptäcktes af Igelström, som belade 

 mineralet med namnet pajsbergit af fyndorten, Pajsbergs jern- 

 grufva icke långt från Persberget i Vermland. Angående nam- 

 net pajsbergit anmärker Kenngott^) att då mineralet enligt 

 sin sammansättning bildar ett mellanled mellan det rena man- 

 ganoxidulsilikatet, rodonit och det kalkrika bustamit, det bör 

 kunna sammanföras med ett af dessa mineral och således ett 

 nytt namn undvaras 2). Igelström sammanställer sjelf sin ana- 

 lys å kristalliserad rodonit från Pajsberg med de båda andra 

 leden på följande sätt: 



>) Uebersicht d. min. Forsch. 1850-51, s. 98. 



^) Bustamit får väl anses såsom en särskild varietet, då den utom genom sin 

 afvikande sammansättning äfven karaktäriseras af en stänglig, något asbest- 

 artad afsöndring. Den förekommer äfven vid Långban enligt en analys af 

 G. Lindström, denna Öfversigt 1880, N:o 6, s. 57. 



