162 FLINK, OM RODONIT FRÄN PAJSBERG OCH LANGBAN. 



den monosymmetriska pyroxenen blefVe den största möjliga. 

 Men han föreslår till detta måls vinnande ännu en annan tolk- 

 ning än Danas (och Groths). Han vill visserligen låta ytorna 

 b, c, o, s bilda vertikalzonen, men i stället för att taga b och c, 

 med h vilka spaltbarheten går parallelt, till prismaytor gör han 

 dem i stället till vertikalpinakoid (»planpar») samt tager till basis 

 en icke uppträdande yta, som med vertikalaxeln skulle bilda en 

 vinkel af nära 90' och ligga i zonen b, n. En sådan grundform 

 föreslås på grund af den pseudomonoklina habitus, kristallerna 

 visa, hvilken habitus »tydligen utpekar den ställning rodoniten 

 bör intaga, för att sammanhanget med de monoklina pyroxen- 

 arterna skall bibehållas». Utom de förut kända ytorna fann och 

 bestämde Sjögren 2 nya dylika, hvarom mer framdeles. Det 

 ringa materialet (3 små kristaller) kunde icke sätta Sjögren i 

 stånd att göra några noggranna vare sig geometriska eller op- 

 tiska undersökningar. 



Den ende, som något mer ingående befattat sig med utrö- 

 nandet af rodonitens optiska egenskaper, är Des Cloizeaux. 

 Han uppgifver att de optiska axlarnes plan står ungefär vinkel- 

 rät mot ytan c och att det lutar mot kanten b : c under en 

 vinkel af c:a 18°. Axlarne, som framträda i en platta parallel 

 med närada yta (?), synas bilda en mycket stor vinkel med hvar- 

 andra och deras bissektrix är negativ. I samma platta visar sig 

 en utmärkt pleokroismus, i det den ena axelfärgen visar sig vackert 

 rosenröd, medan den andra är blågrön. Äfven KOKSCHAROW 

 bekräftar tillvaron af pleokroismus men angifver den ena axel- 

 färgen såsom vackert brun, medan den andra är rosenröd. 



Men oaktadt det, att sålunda en del högst framstående 

 forskare sysselsatt sig med detta mineral, är kännedomen om 

 det samma ännu långt ifrån fullständig. Detta gäller både de 

 geometriska och isynnerhet de optiska förhållandena, rörande 

 hvilka senare Des Cloizeaux's knapphändiga uppgifter äro de 

 enda vi ega. Orsaken till denna bristfälliga kännedom torde i 

 väsentlig grad få tillskrifvas den knappa tillgäng på i synnerhet 

 för optiska undersökningar lämpligt material. Ty för den opti- 



