174 FLINK, OM RODONIT FRÅN PAJSBERG OCH LÅNGBAN. 



är nemligen gränsen mellan de formfattiga och de på nya former 

 rika individerna. Kristall n:o 21 (tig. 3), som är väl utbildad, 

 begränsas af de förut kända ytorna: 



c, a, s, o, k och b 

 och af de tre nya: 



/, 711 och p. 

 Ytan / är en pyramid af formeln mP,, ty den ligger i zon 

 mellan h och a (nedtill). Ur en niätning mot basis beräknades 

 koefficienten m till Vg, hvadan 



/ := 4/3P, =. 443. 



Funnet. Beräknadt. 



l:a = 58" 30' 58' 5' 2". 

 Ytan är rå och föga glänsande. Den är förut funnen och be- 

 stämd af Sjögren. 



Af zonsammanhanget och läget mellan k och a för ytan m 

 framgår att den är en pyramid af formeln m,P med in < 2. Ur 

 en mätning mot basis beräknades ytan 



m = ,P = 111. 



Funnet. Beräknadt. 



m:a = 42°8' 41° 56' 58". 



Ytan är temligen stor och väl glänsande, men något streckad 

 parallelt med kanten in : k. 



På denna kristall är ytan p så liten och föga glänsande 

 att den icke der kunnat mätas, men då densamma å andra kri- 

 staller förekommer väl utbildad, har dess bestämmande icke mött 

 några svårigheter. 



A kristall n:o 9 (tig. 2) förekomma följande nya ytor: 

 /; g, q, p, z och [i. 



Prismaytorna / och q ligga i högerqvadranten hakom grund- 

 prismat. De äro derföre af den allmänna formeln 00 P'n. Ur 

 mätningar mot pinakoidet s beräknades de till 



/ = ooP'3 = 130 

 ^ = ooP'0 = 150. 



