ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 188 5, N:0 6. 175 

 Funnet. Beräknadt. 



f:s= 18° IOV2' 18° 16 47" 

 g:s^W 48' 10' 58' 57". 



De båda ytorna p och g ligga i zon mellan a och b (upp- 

 till) och äro derföre af serien mP'. Ur mätningar mot basis 

 beräknades koefficienten m till resp. 1 och 2 således: 

 p= P'=lll 

 g = 2P = 221. 



Funnet. Beräknadt. 



p:a = 30' — , 29° 48' 24' 



(/:a -42°49V2' 43° 7' 23". 



Ytorna äro icke af den fullkomlighet att några rätt goda 



inätningar å dem kunna erhållas. De äro visserligen någorlunda 



glänsande, men icke fullt jämna, hvilket älven är fallet med de 



två följande. 



Ytan a ligger i zon mellan o och a (upptill) och är der- 

 före ett. döma af formeln m'P'öö. Den ligger vidare i zonen g: c, 

 hvadan m = 4. Alltså: 



« = 4'P'^ = 401. 

 För ytan z kunde intet zonsamband konstateras, hvarföre 

 den bestämdes genom mätningar mot a och mot o. Ur de er- 

 hållna värdena beräknades 



z = 16 'gP'S = 16.2.3. 



Funnet. Beräknadt. 



^ : a = 55° 15' 55° 17' 22" 

 ^ : o = 18° 37' 18° 33' 30". 



A kristall n:o 12 (fig. 4) förekomma, utom förut kända 

 ytor, fem nya sådana, nemligen: 



t, d, r, u och a. 



Prismaytorna t och d, som ligga i vensterqvadranten fram- 

 om grundprismat, äro af formeln oo 'Pn. De resp. värdena på n 

 beräknades ur mätningar mot pinakoidet o till 2 och 3 således: 



t = 00 'P3 = 3T0 

 c/ = 00 'P2 = 2T0. 



