184 FLINK, OM RODONIT FRÄN PAJSBERG OCH LANGBAN. 



Rodonitens optiska förhållande. 



För utrönande af den optiska orienteringen undersöktes i 

 parallelt polariseradt ljus först en platta slipad parallelt med 

 ytan c. Utsläckningsrigtningen i densamma bildade mot pro- 

 jektionen af b en vinkel af 17° 6' och mot projektionen af a en 

 vinkel af 51° 25', då vinkeln mellan projektionen af a och b på 

 c är IIP 29'. 



Des Cloizeaux angifver, att utsläckningsvinkeln a samma 

 yta bildar mot kanten till b en vinkel af c:a 18°, men nämner 

 icke åt hvilken sida. 



VOGT^) har å konstiga rodonitkristaller, bildade vid bes- 

 semerblåsning vid Vestanfors, funnit nästan samma utsläcknings- 

 vinklar, som här ofvan angifvits nemligen c:a 19° mot d och 

 50° mot a. 



Vidare bestämdes utsläckningsvinklarne i med följande ytor 

 parallella preparat nemligen o, s och a. 



I det första af dessa preparat bildade ena utsläcknings- 

 rigtningen med projektionerna af b och a vinklar af resp. 36° 26' 

 och 44° 16', då vinkeln mellan nämda projektioner på o är 

 =. « = 103° 18'. 



I det med s parallela preparat bildade ena utsläcknings- 

 rigtningen med projektionerna af o och a vinklar af resp. 10° 48' 

 och 97° 56', då vinkeln mellan dessa projektioner på s är — /? = 

 71° 15'. 



1 det med basis parallela preparatet fans ena utsläck- 

 ningsrigtningen med projektionerna af b och c bilda vinklar 

 af resp. 54° 26 Y2 och 39° 37, då nämda projektioner å basis 

 bilda vinkeln 'a + o' = 85° 56 y^'. 



Härmed hade jag visserligen erforderliga fakta för beräk- 

 ningen af belägenheten af de optiska hufvudsnitten och elasti- 

 citetsaxlarne-). En dylik beräkning blir dock så komplicerad, att 

 ännu näppeligen någon slagit in den vägen för den optiska orien- 



') Bihang till Vet. förh. Bd. 9, N:o 1, sid. 29. 



^) Jfr I. Grailich Kryst.-Opt. Untersuchungen Wien & Olmiitz 1858. 



