12S 



BACKLIN, OM DET GALVANISKA LKDNINGSMOTSTANDET. 



ledning af de kurvor som i-epresentera densamma för de olika 

 legeringarna, kunna antaga, som att funktionen f{r) sjelf äfven- 

 som dess första derivata f'(i) iiro kontinuerliga. Om sådana 

 funktioner gäller formeln 



'^^^'^^~ -=f'b + yi'i - r)] (1 > r > 0). (8) 

 'i ' 



Men första derivatan är uttrycket för den hastighet, hvarmed 

 ledningsmotståndet ändras, hvarför eqv. (8) kan uttalas sålunda: 

 qvoten mellan motståndsdifferenserna och motsvarande tidsdiffe- 

 renser är ett uttryck ftir hastigheten vid någon tidpunkt emellan 

 de ifrågavarande. Det är de sålunda beräknade hastigheterna, 

 som stå i kol. 5, uttryckta i milliondels ohm (hvilka jag tagit 

 mig friheten att för korthetens skull kalla mikrohm) på 20 

 min., hvilken tidsenhet valdes derför att de flesta tidsdifferen- 

 serna i tabellerfla äro just 20 min. Af denna kolumn synes nu 

 först och främst att den hastighet, hvarmed motståndet aftar, 

 är störst omedelbart efter gjutningen och derefter oaf brutet min- 

 skas emot noll, hvilket är herr Sundells andra sats. På ett 

 och annat ställe i dessa koll. 5 inträffar visserligen, att hastig- 

 hetsvariationerna ej fullkomligt fidja nyssnämda regel, men un- 

 dantagen kunna förklaras genom temperaturvariationer eller ob- 

 servationsfel och rubba sannolikt ej den up})stälda regeln. 



üet ligger nära till hands att taga i betraktande ännu en 

 derivata, den andra, som är ett uttryck för livad som i meka- 

 niken kallas accelerationen. En följd af värden på denna skulle 

 kunna erhållas på ett sätt, analogt med det, hvarpå man fatt 

 hastighetsvärdena i kol. 5. En dylik beräkning har dock ej ut- 

 förts, dels derför att man ej noggrant känner, mot hvilka tid- 

 punkter de i kol. 5 anförda hastigheterna svara, dels derf()r, att 

 de värden, man skulle erhålla, blefve alltför små i jemförelse 

 med de sannolika felen för att kunna tillmätas någon egentlig 

 betydelse. Af de tidigaste värdena pa hastigheten, der dess dif- 

 ferenser äro temligen stora, ser man dock, att första differensen 

 alltid är störst och att de sedan bli mindre. Vidare äi- det 



