148 ISBERG, GALVAN. -BESTÄMN. AF ELAST. -GRÄNS M. M. HOS JERNTRÅD. 



än hos jern och mjukt stål. Sträckningssättets inflytande på 

 punktens läge måste enligt sakens natur qvarstå såsom en olä- 

 genhet gemensara för alla förslag till definitioner. 



Ett uppslag till bestämning af de inre förändringar, som 

 genom sträckning orsakas hos en tråd och derför antagligen 

 äfven hos en stång, gifva professor Edlunds undersökningar 

 om de förändringar i termisht hänseende, som en tråd undergår 

 genom sträckning och sammandragning, under olika omständig- 

 heter. I sin undersökning »om de vid fasta kroppars volym- 

 förändring uppkommande värmefenomenen samt dessas förhål- 

 lande till det dervid förrättade mekaniska arbetet»^) kom han 

 till det resultat, att en metall vid sträckning afkyles »och att 

 denna afkylning är proportionel med den mekaniska kraft, hvaraf 

 sträckningen förorsakas, och att tvärtom tråden vid samman- 

 dragning lika mycket uppvärmes, om vid dess sammandragning 

 förrättas ett lika stort mekaniskt arbete, som vid dess sträck- 

 ning gick förloradt»'^). Detta gäller för så vidt sträckningen 

 företages »inom den så kallade elasticitetsgränsen». »Sträcktes 

 metallen så mycket att en permanent förlängning deraf uppstår, 

 så uppkommer vid sträckningen en uppvärmning i stället för en 

 afkylning». 



Då prof. Edlund icke närmare utvecklar hvad han här 

 menar med elasticitetsgräns, men uttryckets obestämdhet — s. k. 



') Öfvers. af K. Vet.-Akad. Förh. 1861, sid. 119 o. f. 



*) Att tråden vid dragning genom dragskifva uppvärmes är naturligen en gam- 

 mal iakttagelse. Den permanenta formförändring, som här uppstår, för- 

 klarar tillsammans med friktionen värmeuppkomsten. Att metallen vid sträck- 

 ning, som icke orsakar mera märkbar formförändring, afkyles, har först 

 Weber (Pogg. Ann. 1830, b. XX, s. 192 o. f.) visat. W. Thomson upp- 

 stälde med stöd af den mekaniska värmeteorien den allmänna eqvationen 

 mellan värme och tryck (Philosophical magazine 1858, ser. IV, b. XV, sid. 

 541). I den mig tillgängliga literaturen har jag funnit mer eller mindre 

 knapphändiga antydningar om värmeuppkomst vid afslitning hos Lagekheim 

 (Försök att bestämma valsadt och sraidt stångjerns täthet o. s. v., J. K. A. 

 1827), P. Barlow (A treatise on the strengh of timber o. s. v., London 

 1837, sid. 269), KiEKALDY (Results of an experimental inquiry into the 

 tensile strength o. s. v., 2 uppl., London 1866, §§ 124, 189, sid. 95), 

 Barba (Memoires et compterendu deä travaux de la société des Ingenieurs 

 civils 1880, sér. I, sid. 710). Jfr anförda arbeten af Styffe och Thalén. 



