ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 188 5, N:0 7. 169 



förändringar, som tråd och stapel ledo under manipulationerna 

 med stapelns fastsättande vid tråden och trådens första belast- 

 ning. Nu sträcktes en tråd i den ena bänken, under det den 

 till sträckning färdigberedda tråden i den andra bänken fick an- 

 taga likformig temperatur, och den lilla rubbning häri, som upp- 

 kom vid ledningstrådarnes omkoppling, upphörde inom 1 minut. 



Galvanometern . 



Den galvanometer som användes för uijpmätning af den 

 termoelektriska strömmen, utgjordes af en jernfri kopparhylsa, 

 uppå hvilken en öfverspunnen koppartråd i flera hvarf var upp- 

 lindad. På sin öfversida hade denna hylsa en öppning, så att 

 ett astatiskt nålpar kunde så upphängas, att den undre nålen 

 kom inuti hylsan och den öfre ofvanpå. På den sistnämda var 

 fastskrufvad en liten spegel, i hvilken nålparets svängningar 

 kunde afläsas med en på tub fästad skala. Nålparet och hylsan 

 voro inneslutna i en liten, med glasväggar försedd låda, som på 

 sin öfre sida hade en uppstående messingscylinder, i hvilken den 

 tråd nedgick, som uppbar nålparet. Tråden var af silfver, på 

 det att dess torsion skulle efter svängningarna återföra nålparet 

 i jemnvigtsläget. 



Kurvornas uppritning . 



Vid uppritning af pl. XXV och XXVI, som visa trådarnes 

 förhållande under sträckningen, har ursprungligen som skala an- 

 vändts för de belastningen å qvadratmillimeter betecknande or- 

 dinatorna 2 centimeter = 5 kilo, för abskissorna, hvilka be- 

 teckna totala förlängningen för motsvarande belastning, 1 centi- 

 meter = 2 hvarf å mikrometerskrufven, d. v. s. = 0,4 98 4 mm. 

 Då trådens längd var c:a 984 mm., blir den permanenta, för- 

 längning, som motsvarar den WERTHEiM'ska elasticitetsgränsen 

 = 0,049 2 mm. d. v. s. i det närmaste = 0,2 hvarf af skruf- 

 ven eller O, i af rutlängden. För beqvämlighets skull har emel- 

 lertid vid tryckningen denna skala måst till hälften förminskas. 

 Med hänvisning till hvad förut är sagdt om ostadigheten af 



