32 RAMSAY, MILARITENS FÖRHÅLLANDE VID UPPHETTNING. 



anse niilarit för ett inimetiskt mineral, sä kunna subiudividerna 

 ej anses för annat än asymmetriska. 



Den innanför de sex yttre fälten liggande delen af präpa- 

 ratet varierar, som genom tidigare undersökningar redan är bekant, 

 mycket till storlek dels hos olika kristaller dels hos samma, be- 

 roende på det ställe hvarest plattan är utskuren. När denna 

 inre del har en större utsträckning kan man tydligt se att den 

 är delad i ett hexagonalt midtfält och flere omgifvande dubbel- 

 brytande delar. Ett fullkomligt enaxligt midtfält anträffas 

 mycket sällan. I de flesta fall är deremot äfven denna del af 

 kristallen delad i flere dubbelbrytande partier med olika riktning 

 hos dess utsläckningsplan. Rinne har beskrifvit ett par fall, 

 der man kunde varseblifva en viss regel i anordningen af dessa 

 delar. När den inre delen af kristallsnittet är mycket liten i 

 förhållande till de omgifvande yttre, har man svårare att se nå- 

 gon regelbundenhet i dess sönderfall i dubbelbrytande partier. 

 En högst anmärkningsvärd delning hos ett dylikt litet midt- 

 parti visade sig i en af de kristallplattor, som jag undersökte. 

 Mellan korsade nikoler i parallelt polariseradt ljus var nämli- 

 gen hela fältet tämligen ljust utom ett svart kors, som sträckte 

 sig genom det. Korsets armar voro ungefär parallela med ni- 

 kolernas svängningsriktningar. Under en hel kringvridning bi- 

 behöll sig fenomenet något så när oförändradt (fig. 5 a, h, och c). 

 Detta kan tydas sålunda att kristallens midtparti sönderfallit i 

 en mängd från centrum radialt utgående dubbelbrytande kilfor- 

 miga partier med en utsläckningsriktning löpande parallelt med 

 längdaxeln. Detta skulle närmast likna det kända förhållandet 

 hos sfärolitbildningar. 



Präparat, slipade parallelt med en prismayta oo P2 synas 

 mellan korsade nikoler delade i ett midtfält och två sidofält, 

 som skilja sig från hvarandra genom olika grad af dubbelbryt- 

 ningsförmåga. Fig. 3 visar en sådan platta med längdaxeln i 

 45° lutning med nikolernas svängningsplan. Längdsnittspräparat 

 af milaritkristaller visa en trådighet i hufvudaxelns riktning och 

 spjälkningsspringor parallelt med basen. Dessutom genomdra- 



