52 FLINK, OM SCHEFFERIT FRÄN LÅXGBAN OCH PAJSBERG. 



Mineralet har, såsom förut är nämdt, en nästan stänglig 

 afsöndring. Denna egenskap är vid bestämmande af de optiska 

 axlarnes vinklar till stor olägenhet. Det är nämligen icke möj- 

 ligt att erhålla ett så stort sprickfritt parti, som är erforderligt 

 till en god axelvinkelplatta. Vidare är mineralet föga genom- 

 skinligt, hvarföre plattorna måste göras mycket tunna, hvilket 

 ytterligare förminskar interferensbilderuas tydlighet. Såsom om- 

 gifvande medium vid mätniugarne användes en starkt ljusbry- 

 tande Thoulet's jodkaliumqvicksilfvervätskai). Det oaktadt 

 kunde å den trubbiga vinkeln endast för gult ljus brukbara af- 

 läsningar erhållas och äfven dessa torde icke kunna antagas 

 säkra på mindre än c:a Y^". 





Li-ljus. 



Na-ljus. 



Tl-ljus. 



2Ha 



65= 22 



64° 58' 



64" 22' 



2Ho 



— 



114-45 



— 



2Ya 







65^ 3'- 



— . 



Äfven i fråga om de optiska axlarnes vinklar bildar schef- 

 feriten således ett mellanled inellan vanlig pyroxen ock rodonit. 

 För gult ljus har jag nämligen funnit å 



Diopsid. Schefferit. Rodonit. 



2Ha 59" 18' 64" 58' 79" — 



2Ho 122" 291/2' 114-45' 108" 25' 



2Va 58" 52' 65" 3' 76" 12'. 



Anm. Nyligen erhöll jag jämte andra mineral från Långban ett 

 par stuffer, om hvilka det af tillvaratagaren förmodades, att de inne- 

 hölle kristaller af berzeliit. A dem fann jag ett gulbrunt mineral, 

 kristal liseradt så som fi.g. 8 och 9, tafl. XXXI visa. Vid mätning å 

 kristall ]N":o 1, fig. 8, erhöllos följande vinklar: 



s -.b ==60" 13' 

 s : p = 29° 40' _ . 



m:b =43" 491/.,' 

 VI : m = 92" 531/2' 

 Här förelåg alltså en pyroxen af kombinationen : 

 p = Poo = Toi 

 s ^ P =111 



') Se förf. up[)3. i denua Öfvera. 1885, N:o 2, sid. 34. 



