ÖFVÉRSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHAXDLTNGAE. 1885, N:0 10. 53 



h =,-. ooPoo = 010 

 r,i = ooP ^ 110. 



A kristall N:o 2, fig. 9, förekom dessutom 

 a = ooPco = 100. 



Att döma af färgen torde äfven denna pyroxen vara starkt man- 

 ganlialtig, d. v. s. vara en schefferit, hvarom äfven dess förlängning 

 efter zonen [Poo : P : ooPco ] erinrar. 



Dessa scliefferitkristaller(?) äro emellertid mycket små, blott 

 några få mm. långa. De sitta inväxta i kalkspat, som äfven ofta 

 uppfyller håliglieter i deras inre. De äro nämligen icke sällan till 

 sitt inre alldeles uppfrätta, så att endast ett tunnt skelett återfinnes. 

 Andra kristaller åter äro hela och ganska glänsande. Kanter och 

 hörn äro något tillrundade, såsom ofta är fallet med i kalkspat före- 

 kommande mineral. 



Tillsammans med denna schefferit förekomma färglösa richterit- 

 eller hornblendenålar samt ett svafvelgult, i rundade korn eller kri- 

 staller uppträdande mineral, som tagits för berzeliit, hvilket det dock 

 sannolikt icke är. 



Svart jernscheifeiit från Pajsfoerg. 



Om den egentliga Långbansschefferiten uppgifves, att den 

 förekommer tillsammans med rodonit. Detta är endast så till 

 vida berättigadt, som de båda mineralen träfiats i samma grufva, 

 men såsom omedelbara grannar torde de icke derstädes uppträda, 

 ty rodonitstuff'erna från Långban förete ett helt annat mineral- 

 sällskap än de derifrån härstammande schefieritstufferna. 



Den scheff'eritart från Harstigsgrufvan vid Pa,jsberg, hvarom 

 här är fråga o«h hvilken torde kunna benämnas »jernscheff'erit», 

 synes deremot troget åtföljas af den dersammastädes förekom- 

 mande kristalliserade rodoniten. Det är dock icke den vanliga, 

 i svart hisingeritmassa inväxta rodoniten, som der har scheff'e- 

 riten i sitt sällskap, utan den mera sällsynta, af kalkspat om- 

 gifna. Då sålunda förekommande rodonit i och för sig är säll- 

 synt och då icke på långt när alla dylika rodonitstuifer tillika 

 föra scheff"eriten, så är tydligt, att denna måste vara ett ganska 

 rart mineral. Då jag med syra bortetsat kalkspaten från ett 

 större antal rodonitstufFer, anträffades scheff'eriten på tre eller 

 fyra stycken bland hela förrådet. Jemte densamma förekommer. 



