54 FLINK, OM SCHEFFERIT FRAX LANGBAN OCH PAJSBERG. 



utom rodoniten, små ganska väl utbildade jernglanskristaller af 

 tatVelaktig habitus och utmärkt glans. Dessa synas vara af 

 samma bildningsperiod som schefferiten, hvaremot rodoniten tyd- 

 ligen tillhör en yngre generation. A kristalldruserna förekomma 

 dessutom små, illa utbildade kristaller äfvensom bladiga massor 

 af färglös tungspat. 



Jernschefteritkristallerna äro ganska små. De nå sällan 5 

 mm. i sin största utsträckning och de särskilda taflorna äro 

 sällan mer än en mm. tjocka. 



Jernschefteriten är icke såsom den vanliga schefteriten från 

 Långban förorenad af inväxta främmande substanser, hvarföre 

 det icke var förenadt med någon svårighet att erhålla analys- 

 material uteslutande af kristallernas egen substans. Det oak- 

 tadt torde, som den optiska undersökningen visat, analysen icke 

 gifva någon pålitlig upplysning om detta märkliga minerals, 

 verkliga sammansättning. Analysen gaf emellertid följande re- 

 sultat : 



SiO., 



50,8 8 



CaO 



' 12,73 



MgO 



9,08 



FeO 



17,48 



MnO 



6,67 



AUO3 



1,97 



98,8 1. 

 Kalken och magnesian motsvara till qvantitéten hvarandra 

 fullkomligt, hvarföre de kunna antagas tillsammans bilda diop- 

 sidsubstans. Lerjorden kan, tillsammans med en erforderlig 

 mängd jernoxidulsilikat, bilda sesqvioxidsilikatet FeAUSiOg- 

 Manganen bildar med motsvarande kiselsyremängd rodonitsub- 

 stans. Återstoden af jernoxidul och kiselsyra skulle slutligen 

 kunna anses bilda t. ex. en hyperstensubstans utan magnesia. 

 Man har nämligen: 



Elem. sammans. Qvotinenter. Molek. förh. 



Si 23,74 0,8478 52 



Ca 9,2 7 0,23 18 12 



