ÖFVERSIGT Al'" K. VK/l'KNSK.-AKAD. l'ÖRHANDlilNGAll 188 9, N:0 1. 29 



3. Oedrit. 



I analogi med den for bronzitraBkken almindeüg anvendte 

 tredeling har man undertiden også delt de rhombiske amfibol- 

 mineraler i tre grupper: antliofyllit, vsesentiig bestående af en 

 isomorf blanding af MgSiOg og t'eSiOg; kupfferit, adskilt fra an- 

 thofyliiten ved ikke at indeholde jsernsilikat i synderlig nKengde, 

 og gedrit, omfattende varieteter med et betydeligt indliold af 

 lerjord og jsern. Varieteter med meget lerjord og lidet jaern 

 have derimod ikke tidligere vaeret undersögte. Da lerjord- og 

 jsernmsengden synes at variere ganske uafluengig af hinanden, 

 forefalder en sådan inddeling uhensigtsniffissig og vanskelig at 

 prsecisere. Ofte finder man derfor anvendt en tvedeling, livor- 

 efter alle lerjordsfattige varieteter kaldes anthophyllit, og de ler- 

 jordsrige gedrit. Da af de hidtil målte geometriske og optiske 

 konstanter kun den optiske axevinkel kjendelig forandrer sig med 

 den kemiske sammenseetning, forefalder det naturligst at ssette 

 grsensen således, at man under gedrit indbefatter alle rhombiske 

 amfibolraineraler med negativ dobbelbrydning, under anthofyllit 

 alle sådanne med positiv dobbelbrydning i). 



Sammen med den lysblå sapphirin förekommer en niesten 

 farvelös rhonibisk hornblende, som efter ovenstående definition 

 hörer til gedritgruppen. Kulminationstiden for dens udkrystal- 

 lisation falder mellem glimmerens og den monosymmetriske horn- 

 blendes; de enkelte korn ere ofte begrsensede af veludviklede 

 prismeflader; sjeldent og ganske underordnet er iagttaget makro- 

 pinakoidet, derimod findes aldrig endeflader. Prismerne ere små 

 og korte; ganske undtagelsesvis fandtes sådanne, hvor breden 

 nåede op til én centimeter, men det indre var da fuldt af spraek- 

 ker og fremmede mineraler. 



Spaltelighed efter pinakoiderne som hos anthofylliten findes 

 ikke her; derimod spalter gedriten overmåde let efter prismet, 

 og spaltefladerne, ligesom de naturlige krystalflader, give skarpe 

 ^) Michei.-Levy & Lacroix, Les miueraux des roches, s. 149. 



