22 USSING, MINERALER FRA FISKERN.ES I GRÖNLAND. 



og på krystaller med klinodome: 



^ CO = ca. 30" 

 oa= ca. 41° 

 ta = ca. 71°, 

 livoraf sés, at t ligger i den spidm vinkel mellem c og a, og 

 fölgelig ß ^ cc + ta = 797.^ Heraf og af vinklerne (010) : (110) 

 = 57° 27' og (010) : (011) = 47° 30' fåes som omtrentligt axe- 

 forhold : 



j a : 6 : c = 0,65 : 1 : 0,94 

 I ß = ^97. 



livilket ligesålidt som prismevinklen (110) : (110) = 65° 6' synes 

 at angive nogen isomorfi med bekjendte mineraler. De ovenfor 

 nsevnte prismer med vinklerne 23' 34' og 31° 36' mod symmetri- 

 planet beregnes efter dette axeforliold til (270) og (250), hvilke 

 for disse vinkler fordre 24° 7' og 32° 472'- 



På sappliirinbladene ser man ofte tilsyneladende parallele 

 små sprsekker, som lede tanken hen på spalteligbed og også ere 

 blevne tydede som en sådan'). Undersöger man dem imidlertid 

 i mikroskopet, finder man kun en brudflade, som ikke et eneste 

 sted viser sig blöt tilnffirmelsesvis plan; og maler man på et 

 större antal krystalblade vinklen fra optisk c til den omtrentlige 

 retning af sådanne sprfekker, da finder man alle mulige vinkler 

 mellem O og 90° lige hyppig. Det synes således ikke, at den 

 molekulare bygning har indflydelse på disse sprsekkers forlöb. 

 Ikke heller er det lykkedes ved at tyndslibe sapphirinen at op- 

 dage nogen tydelig spalteligbed. 



Optisk onentering og optiske konstanter. De optiske axer 

 ligge i symmetriplanet; axefarverne ere: 



a farvelös 

 b = c blå. 

 Ganske undtagelsesvis har jeg fundet enkelte krystalblade, som 

 ved deres mörkegrönne farve adskilte sig fra de si^dvanlige blå, 

 og som viste en ganske afvigende absorption, nemlig a lys grönlig 

 blå, h mörk blågrön og c kraftig sularön. 



') TscHERMAK 1. C. side 512. 



