164 EKSTRAND OCH MAUZELIUS, OM MOLEKULAUVIGTEN HOS MALTOS. 



ingå i den växt, hvarur kolhydratet blifvit framstäldt. Så t. ex. 

 visade sig det ur Baldingera framstälda ämnet alldeles tydligt 

 innehålla minst 2 kolhydrat, ett mera lättlöst ett mera svårlöst,, 

 för öfrigt alldeles lika i kemiskt och optiskt afs^ende. 



Våra försök hafva omfattat triticin, graminin^ irisin, flein 

 och inulin. 



Triticin ur Dracaena. 



Kolhydratet var framstäldt ur rotknölarne till Dracaena 

 {Cordyline) rubra. Vid upphettning i kapillärrör började det 

 smälta och pösa vid 140°. Vridningsförmågan [«]/> — 36,61°. 

 Askhalten 0,8 5 % af det vid 100° torkade ämnet. 



L 



C 



Mkvigt 



^seHeoOso 



4,249 



0,082° 



984 



972 



6,658 



0,126° 



1004 



» 



8,344 



0,166° 



991 



» 



Triticin ur Triticum. 



Kolhydratet var framstäldt ur qvickrot (Triticum repens), det 

 började smälta omkring 160° vid upphettning i kapillärrör; vrid- 

 ningsförmågan [a]z) = — 41,07°. Askhalten 1,07. 



lOOP 







L 



C 



Mkvigt 



2,826 



0,052° 



1032 



5,676 



0,12 6° 



855 



9,635 



0,214° 



Grraminin 



856 



var framstäldt ur Trisetum aljjestre, smälte vid 220° vid upphett- 

 ning i kapillärrör och hade en vridningsförmåga [a]ö = — 44,4 7°; 

 askhalten var 1,0 2 %. 



