490 ENESTRÖM, MATEMATISKA STUDIER I SVERIGE UNDER 1 5 O O-TALET. 



torftiga, ända till femtonliundratalets sista årtionde. De enda 

 skrifter, man trott sig kunna räkna hit, nämligen tre små liand- 

 skrifna uppsatser af Peder Månsson från tiden omkring 1515, 

 hafva vid noggrannare undersökning befunnits vara excerperade 

 ur Reischs Margarita philo sojphica^). Först efter 1590 an- 

 träffar man några matematiska afliandlingar, utgifna af svenskar 

 vid tyska universitet-). Finge man sätta tro till en uppgift af 

 ScHEFPERUS, skulle Johannes Bothvidi vid samma tid i Ro- 

 stock hafva utgifvit sin Liber de radii structura et usu; SCHEP- 

 PERUS uppgifver nämligen, att denna bok blifvit dedicerad till 

 konung Johan ■^), i hvilket fall den måste hafva utkommit senast 

 1592. Emellertid föreligger här utan tvifvel en förväxling med 

 hertig Johan af Östergötland, enär Bothvidi 1592 blott var 17 

 år gammal och ännu ej lämnat Sverige, så att den nämda 

 skriften med säkerhet kan anses utgifven efter 1604*). 



Det nu anförda förklarar, hvarför man hittills icke kunnat 

 lämna några närmare upplysningar om de matematiska studierna 

 i Sverige under 1500-talet, åtminstone i hvad som angår tiden 

 före 1590. Att jag här är i tillfälle att meddela några sådana 

 upplysningar, beror därpå, att jag haft tillgång till en hittills 

 obegagnad källa, nämligen en år 1579 på svenska språket af- 

 fattad lärokurs i astronomien, af livilken ännu en afskrift finnes 

 i behåll. Denna afskrift har följande titel: 



') Jämför EnestrÖM, Sur trois petits traités mathématiques attribués au suvant 

 suédois Peder Månsson. Bibliotheca Mathematica 1888, s. 17 — 18. 



-) En utförlig redogörelse för innehållet i dessa afliandlingar finnes i Bidrag 

 till de matematiska vetenskapernas historia i Sverige före 1679 af Dahlin 

 (Upsala universitets årsskrift 1875) s. 29 — 33, 36 — 46. Dock kau 

 anmärkas, att vid redogörelsen för Chesnecopheki Isagoge optica (1593) 

 användts ett exemplar, där sid. 41 — 46 felats, hvarför denna redogörelse är 

 ofullständig. 



^) ScHEPFERUS, Suecia literata (Holmise 1680), s. 89. 



*) Jämför Stiernman, Bibliotheca Suiogofhica. II (HolmiEe 1731), s. 118. 



