492 ENESTRÖM, MATEMATISKA STUDIER I SVERIGE UNDER 1 5 00-TALET. 



talet — blitVit af någon bland hans lärjungar nedskrifvet samt 

 sedan af honom själf genomsedt och rättadt. Emellertid kan 

 detta reviderade exemplar icke vara det nu i kungl. biblioteket 

 förvarade, enär detta sistnämda uttryckligen angifves vara skrifvet 

 i Upsala 1584, men Luth afled redan 1580 1). Till samma re- 

 sultat kommer man äfven genom en undersökning af manu- 

 skriptet. Detsamma innehåller nämligen en mängd otvetydiga 

 bevis på nedskrifvarens djupa okunnighet i den astronomiska 

 terminologien^). Så har han t. ex. satt Heniolus för Heniochus, 

 Secupuloo' för scrupulor, propicos för tropicos, mediominut för 

 mediclinium, coroliis för colurus, o. s. v.; äfven andra slarffel 

 eller okunnighetsfel finnas, t. ex. s. 33 p)'>'oportioner för proposi- 

 tioner, s. 40 som för små, s. 103 guadrant för qvadrat, o. s. v. 

 Astronomien är delad i två kapitel, af hvilka det första 

 handlar om himlahvalfvet samt fixstjernor och planeter. Det 

 andra kapitlet är deladt i tre afdelningar med följande innehåll: 



1) om de olika cirklar, som tänkas dragna på himlahvalfvet; 



2) om de cirklar, som tänkas dragna på jordklotets yta, om 

 latitud och longitud, samt om sättet att beräkna afståndet mellan 

 två orter på jordklotet; 3) om de olika zonerna på jorden. Ar- 

 betet innehåller en mängd numeriska kalkyler, stundom till och 

 med inskjutna stycken af rent matematisk natur, och kan på 

 grund häraf lämna värdefulla upplysningar rörande de matema- 

 tiska studiernas ståndpunkt i Sverige vid medlet af 1500-talet. 

 Den matematiska terminologien öfverensstämmer i allmänhet med 

 den nu brukliga; dock förekommer ingenstädes ordet bråk, utan 

 i stället fract (plur. fracter) och en enda gkng fraction; i stället 

 för rot nyttjas radix samt för periferi uttrycket rund widd. 



Vid de numeriska kalkylerna handskas författaren utan 

 tvekan med ganska stora tal. Härvid synes han dock i de flesta 

 fall föredraga att sätta multiplikationer och divisioner under re- 

 gula-de-tri-formen. Så beräknar han s. 9 en storcirkel på himla- 



') Se Annerstedt, anf. arb. s. 71. 



^). Enligt WieseIjGREn, anf. st., är afskriften gjord af J. T. A. Bureus, hvilken 

 1584 var en sextonårig yngling. 



