496 ENESTRÖM, MATEMATISKA STUDIER I SVERIGE UNDER 1 5 00-TALET. 



igen 14 min: som ha.ff"Qer afminskattz i en heell grad. Sätt 

 nu igenom regulam Archimedis altså. I en heel grad helles 

 60', afminskas af mina milor 14' som äre i Upsala widd, så 

 får tu i tin quotient 11', och står altså. 

 60' — 14' — 50' — (11') 

 Thessa 11' haffua afrainskatz af tina milor på te 50 

 min: dragh förtenskul thessa 11' af te 7 milor och 30' så 

 bliffuer igen 7 milor och 19', och nära så inyckett suarar 

 nu emott en grad i ten parallel som löper igenom Upsala 

 staadh. 



Sedan LUTH sålunda behandlat de två specialfallen, öfvergår 

 han till den händelse, då både longituderna och latituderna äro 

 olika, hvilken händelse, såsom han själf anmärker, »wäl är ten 

 förnärapligaste i thenne Geometriske handel». Han angifver 

 här en regel, hvilken på modernt matematiskt teckenspråk 

 skulle lyda: 



afståndet "= y (^ — H' cos- [^~^-^ ] + ((p — cp')' • ^^ ™iU 



då orternas longituder äro I, V och latituderna cf, cf'. Själf ut- 

 trycker han regeln pä följande sätt: 



När tigh förekommer tuå städer, som hafua åtskillelig 

 längd och Avidd, tet äre te som liggia under åtskilleligh pa- 

 ralleler och meridianer, så collorera(!) tern tilhopa så att 

 ten minder längdh under ten större och ten minder widd 

 under ten större, grad under gr: och min: under min: drag 

 sedan ten minste längdh och widd af ten större, sedan bytt 

 teres widds skilfångh i tuå, och ten ena halfparten leg til 

 ten minder widd, så haffuer tu teres medelss widd, medh ten 

 gäck til Tabulas, och sök huru monga milor som suara 

 emot huar gr: i teres paralel, som samma medelss widd ut- 

 uisar, samma milor multiplicera tilsammans medh the gr: 

 som te ätskilia efter sine längd. Aft' den product som der 

 af kommer gör tigh en quadrat. Ternest multiplicera te gr: 

 som skilia sig emelan efter teras widd igenom 15 milor (:ty 

 tessa grader äre i en stor Circil:) aif tenna product gör tigh 



