Forhold. Ogsaa interessante Iagttagelser af ren biologisk Art 

 kom mig ad denne Vej i Hænde. 



Idet jeg i det efterfølgende vil forsøge i grove Træk at skildre 

 Landets Udseende, skal jeg ikke undlade at antyde Vanskelig- 

 heden herved, da Bearbejdelsen af det kartografiske Materiale 

 endnu ikke er tilendebragt — en Omstændighed, der iøvrigt 

 ogsaa har voldt mig ikke faa Bryderier under Udarbejdelsen 

 af de enkelte Artikler. 



Fra Kap Bismarck til Lamberts Land — TØ'^lO'n. Br. — er 

 Kystlinien meget brudt, idet Kysten opløser sig i talrige Smaaøer 

 og Skær. Størsteparten af de ikke saa ganske faa Fjorde er 

 kun lidet betydelige og uden synderlige Forgreninger. Den mellem 

 77 og 78" n. Br. liggende større Fjord — - »Skærfjord« — hvis 

 Karakter vel nærmest er at opfatte som en Bugt, deler sig i 

 flere smallere og bredere Indskæringer, der, som Navnet antyder, 

 er opfyldt af talrige Klippeøer og Skær. Vegetationen her inde og 

 navnlig ved de sydligste Arme er forholdsvis yppig, og Mængder 

 af Bensdyr- og Moskusoksespor var overalt at finde. Ogsaa 

 Fuglelivet syntes rigere end noget andet Sted paa denne Kyst- 

 strækning. 



Med Undtagelse af ganske faa Sedimentforekomster er hele 

 dette Kystland moutonneret Grundfjæld. Dog findes længere 

 inde mod Indlandsisen større Fjældplateauer. — Paa Stræk- 

 ningen fra ca. 78 — 79"n. Br. (»Jøkelbugten«) træder Indlandsisen 

 næsten overalt helt ud til Kysten, hvorfra den fortsætter sig 

 ubrudt ud til den uden for Bugten liggende Ørække. Her for- 

 taber den sig i den paa dette Sted formentlig permanente Havis. 



Fra Lamberts Land til »N. O. Rundingen« — 81 " 24' n. Br. — 

 forandrer Kysten væsentlig Karakter, idet Skærgaardsformationen 

 saa godt som ophører. Kystlinien, der forløber i nordøstlig 

 Retning, brydes kun af enkelte, bredere og dybere Fjorde. De 

 geologiske Forhold er her mindre ensartede. Fra Lamberts 

 Land til Hovgaards findes en ca. 65 Kilometer bred Fjord, 

 hvori Indlandsisen skyder sig frem og ligesom i Jøkelbugten 

 fortoner sig jævnt ud i Havisen, der sikkert ogsaa her er per- 

 manent liggende, saa at den Rejsende ikke med Sikkerhed kan 

 afgøre, om han befinder sig paa Bræen eller paa Havisen. Den 

 høje Hovgaards er næsten overalt dækket af Firn. Firnen 

 danner mod Størstedelen af Yderkysten Stejlskrænt, uden for 

 hvilken der findes Kalvis. Havisen var her i Sommeren 1907. 



