110 



4 Juni 1907 — 81" 43' n. Br. — Et Par danske Mil^ inde paa Ind- 

 landsisen set 10 Snespurve i Flok. — Gabrielsen fandt her en død 

 Snespurv. {Koch og Bertelsen.) 



Baade i 1907 og 1908 viste de først ankomne Snespurve sig 

 ved Skibshavnen 5 ApriP. løvrigt strakte Snespurvetrækket sig 

 over hele Maaneden. Hannerne kom først. Lav Temperatur 

 (-7- 30° og derunder) og hyppige Snestorme gjorde det tit van- 

 skeligt for de ellers saa haardføre Smaafugle at bjærge Livet. 

 I særligt barsk Vejr søgte Snespurvene ofte hen til Overvintrings- 

 huset ved Skibshavnen eller ud til Skibet. Med stor Graadighed 

 fortærede de, hvad der her kastedes ud til dem, som Brød- 

 krummer, Byg- og Risgryn o. Ign. I godt Vejr strejfede Flokkene 

 om paa de lavere liggende, snebare Partier, hyppigst i Nærheden 

 af Kysten, og søgte om Natten Hvile paa stejle, for Fjældræv 

 og Lækat utilgængelige Klippevægge lidt højere oppe i Land. Ofte 

 saa jeg Snespurve ved Aftenstid klumpe sig sammen i Revner 

 og andre naturlige Fordybninger i Klippemuren paa denne 

 Maade søgende Ly for Nattekulden. 



Allerede de første Dage af Maj saa jeg enkelte — vistnok 

 meget gamle — Hanner i fuld Sommerdragt og ledsagede af 

 en Mage. Naar Vejret var godt, holdt Parrene sig ved Rede- 

 pladserne, og Hannerne sang af fuld Hals. 1 Snestorm og 

 barsk Vejr søgte de igen sammen med de omstrejfende Flokke, 

 i hvilke der endnu befandt sig mange, langt fra udfarvede 

 Hanner. Ved Slutningen af Maj var Flokkene vel kendeligt 

 formindskede og parrede Snespurve overalt at se, men der hen- 

 gik dog endnu et Par Uger, inden Bræmfældningen for de yngre 

 Fugles Vedkommende kunde betegnes som afsluttet og Parring 

 af samtlige Individer saaledes indtraadt. Om end Redelokali- 

 teterne maatte siges at være ret forskelligartede, fandt jeg dog 

 langt de fleste Reder mellem isoleret liggende Stendynger, om- 

 givne af relativt frugtbare Sletter eller Engdrag, et Valg der 

 sikkert skyldtes slige Steders rige Insektliv. Men ogsaa i Fjæld- 

 revner, under umiddelbart paa Jorden liggende Sten o. Ign. 

 Steder fandt jeg en Del Reder. 



1 selve Jordoverfladen — for Fjældrevnernes Vedkommende 

 det deri indføgne Sand - danner Fuglen en forholdsvis stor, 



' ca. 16 Kilometer. - Samme Dato saa Freuchen 1908 den første Sne- 

 spurv ved Observationshuset »Pustervig« (ca. 70 Kilometer Vest for Skibsliavnen). 



