137 



Gengive hele Listen er derfor uden Nytte, det maa være nok 

 at fremdrage enkelte af Bladene. De er nævnte i Tidfølge og 

 indledes med Bogfinken, skudt Sommeren 1844 i Stensgaar- 

 dens Have. 



Gulspurv, Skovdue, Lærke falk og Rødkjælk blev de 

 næste Ofre, først for Bøssen, saa for Rostrups Pensel, men 

 Sommerens bedste Bytte, Nød dek rige n, blev erhvervet paa 

 meve usædvanlig Vis, hvilket fremgaar af Paaskriften paa Teg- 

 ningens Bagside: »Siddende paa et Gærde blev den slaaet ihjel 

 med en Kørepisk i Sommeren 1844 ved Bøllesminde«. Altsaa 

 netop Aaret, hvor et stort Nøddekrigetræk fandt Sted over hele 

 Mellemeuropa, og Fuglen ogsaa her i Landet sine Steder blev 

 truffen i større Antal. 



Efteraaret 1844 tilførte Samlingen bl. a. Sumpmejse og 

 Stor Flagspætte (hvoraf Tegningen skal have været saare 

 pragtfuld, desværre hører den til de forsvundne). Følgende 

 Vinter erhvervedes en Hvinand, der blev Bjite paa anden 

 Haand, idet den frarøvedes en Duehøg. Foraaret 45 kom Jærn- 

 spurv, Halemejse, Skovsneppe, Broget Fluesnapper, 

 Munk og flere andre Sangfugle til. I November 46 var Rostrup 

 paa Fejø, hvor en gammel Ed er fugle han blev nedlagt. 

 Følgende Data skal lige nævnes: Kvæker 27 September 49, 

 Vin drossel 14 November 47, Dompap 6 Februar 48, Grøn- 

 spætte 12 November 48. I December 48 skød Skovrideren 

 paa Pederstrup en Kongeørn, som efter at være bleven ud- 

 stoppet, indgik som et velkomment Led i Rostrups Billedsamling. 



Endnu blev Hejren skudt i Bødkerskoven. Den 18 Novbr. 

 49 var den store Tornskade en glædelig Tilvækst, men saa 

 er det ogsaa mod Slutningen. Sidst paa Listen staar Solsort- 

 hannen skudt i Stensskoven 5 Januar 50. 



Kort efter rejste Rostrup til København for at begynde sine 

 Studier ved polyteknisk Læreanstalt. De »malede Fugle« til- 

 hørte fra nu af Fortiden, Interessen for Planteverdenen skød sig 

 stadigt jnere i Forgrunden. 



Det tynde Skrivepapir, som Rostrup brugte til sine Billeder, 

 har Tiden gulnet, men selve Fuglene straaler den Dag i Dag 

 med Farvernes fulde Glans og Klarhed. Pillent nøjagtigt er der 

 gjort Rede for det ejendommelige for hver enkelt Art, det er en 

 ung Naturforskers Farvestudier og ikke farvelagte Tegninger. 

 Som det eneste bevarede Blyantsudkast — af Hejren — viser. 



