BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HA>?DL. BAND 8. N:0 4. 7 



smalt, narmare undersokt benens forekomst visade det slo- 

 dock att detta endast undantagsvls kunde vara fallet. Endast 



r> 



fa hvalben lago namligen pa sjelfva strandvallen och da tyd- 



ligen under forhallandeiij som augafvo, att de ganska val kunde 



blifvit qvarliggande pa detta stiille genom den ofverliggande 



dynsandens bortskoljning; de allra fiesta ben lago under 



dynsanden, isynnerhet mellan denna och det grofre frusna 



gruset. De nyhlottade benen voro aldrig rullade ocli notta 



och buro icke nagra marken efter huggjern eller bearbet- 



nlng af menniskohand, hvilket deremot I regeln var fallet 



med de ben, som genom dynsandens bortskoljning legat blot- 



tade en liiugre tid. Alia dessa omstandigheter tala tydligen 



derfor, att man har har att gora med ben af hvalar, som lef- 



vat i dessa haf under eller fore den tiden, da sanddynen 



bildades. 



For att fa reda pi det satt, p& hvilket dynbildningen for- 



siggar vid tschiiktscherhalfons nordkust, anstiildes under var 

 ofvervintring en mangd lodningar mellan fartyget och land. 

 Dessa lodningar visa att en sandbar afven nu framgar langs 

 stranden. Djupct fr&n denna bar tilltager regelbundct sa val 

 utat som inat och om kusten ater hojde sig 20 till 30 fot'sS. 

 skulle denna sandbar bilda den nya stranden och innanfor den 

 skulle en ny lagun uppsta ungefar af samma beskaifenhet 

 som de lao^uner, hvilka nu ^x^xii det harvarande kustlandet 

 sin pragel. D4 nordanstormarne om hosten drifva den i det 

 egentlicra polarhafvet bildade isen ned mot kusten, sa strandar 

 en mangd grofva isblock pd denna sandbar ursprungligcn 

 tillkommen, liksom dylika bildningar i eydligare haf, genom 

 vagsvallets inverkau. Dessa isblock bilda en forditmning, 

 som star qvar Ungt in p^ sommaren och foranleder att den 

 sand, som v&rflodet for med sig, ytterligare hopas langs 



fordiimningens kant- 



De dyner och laguner, som vi nu se liings kusten, 

 hafva sannolikt bildat sig pa samma satt — och de hvalben 

 som triiffas i dem aro lemningar af doda hvalar som kring- 

 flutit pa hafvet och strandat vid denna sandbar, raedan dcss 

 yta lag nSgra meter under hafsytan. For det niirvarande 

 ligger hogsta punkten af sanddynen 4 till 8 meter ofver 

 hafsytan. Sedan dessa hvalben blifvit inbaddade i sanden 

 har landet saledes antagligen hojt sig 10 till 20 meter. 



