BIIIAXG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. J3AN'D 8. NIO 4. 19 



knolarnas inre, skarpa kanter; hojdeB af hvardera knol ar 

 nagot storre an bredden. Vid borjan af andra tredjedelen, 

 raknadt bakifran, av ItingsranDans mellan knolarna djup en 

 tredjedel af dess bredd mellan knolarnas inre sidokantor pa 

 ^amma stiille. 



Snedt utat och nedat, samt pa en ofre knolbredds afstand 

 fran ofre knolen, forekommer pa hvardera sidan en knol till, 

 men mycket miudre. Dessa knolar iiro sammautryckta, kol- 

 iika ocli stalda midt einellan foramen magnum och nackbe- 

 nets utkantj midtfor de bada forut niimnda punkterna. Kno- 

 larnas divergen? uppat utgor en vinkel af 110°, hvilken 

 vinkel uppkommer, da linier dragas fran hvardera knolspet- 

 scn till midten utaf ofre kanten af foramen magnum. 



Emellan de ofra och nedra knolarna, ph hvardera sidan, 

 forekommer naturligtvis ock en starkare exkavation. 



Omedelbart ofvaufor foramen magnum finnes en ytterst 

 svag langskonvexitet, sora likval hojer sig sa litet ofver be- 

 nets bredvid varande yta, att den blott under en viss belys- 

 ning markbart framtrader. 





Kondyl-lialfvorna divergera ganska starkt uppat. Af- 

 standct pa det smalaste stiillet nedtill, einellan dera, ur Ilka 

 med vid pass en fjerdedel af bredden af foramen magnum. 



Kruniets storsta bredd ofver tinningbenen utgor 820 mm., 

 rakt matt. 



Bredden tvars ofver bada kondvlernas ididvtor, mi\tt 

 efter rtindningj ut^or 270 mm. 



Storsta hojden af hogra kondylen, matt efter ruudning, 



utcror 225 mm.; storsta bredden, likaledes efter rundninir, 95. 



Foramen masfnum beskrlfver en kort oval, med den 



bredaste sidan uppAt. l)ess hojd utgor 107; dess bredd 



95 mm. 



Skadas kraniet fn\n sidan, t. ex. den venstra, svnns form 

 och storlek af processus orbitalis ossis temporum och pro- 

 cessus articularis ossis temporum i grunden lika; de form 

 synes likviil vida liingre derfor, att dess framkant ar via 

 pass dubbelt langre iln den senares bakkant, hvilken npptill 

 ibrmerar en sinus. Hela den sammanhangande underkanten, 

 tillhorande bada utskotten, sir nastan likformigt och ganska 

 diupt vitringad. Processus orbitalis ar nastan konisk och nS- 

 got inat bojd; processus articularis tre ganger till sk bred 

 bakifn\n sedd som, da den skadas fran sidan, allt nedat, 



