36 



A. W. MALM, SKELETTDELAR AF HVAL. 



och 18 b, synas mig hafva liort till sarama Individ, dettredje, 



K:r 85, som afven till storlek ar likt de andra, ar utaf veustra 

 iinderkaken. 



Alia tre iiro myckct slitna ocli vittrade samt till fargen 



g^^5 



antydande att de liinge 



legat pa markcn; men dS, de 



sannolikt tillhora den art, som hiir afhaudlas ocli kanhanda 

 det forut, sid. 18 beskrifna kraniet N:r 53, uti bvars fossse 

 glenoidales de ganska val passa, aro dessa styckcn allt for 

 val fortjenta af att bar afbildas och, sa godt som materialet 

 tillater det, beskrifvas. 



IIos alia tre observeras det egendoraliga forballandet att 

 angulusknolen synes ha varit val en half gang till sa stor 



som condylus. 



Hos den i detta arbete beskrifna Balsena 



mysticetug, forma pitlekajensis, iiro de nastan lika stora, eller 



i 



a 



Fi£. IB 



condulys snarast storst; bos ett exemplar af Balcenoptera 

 rosfrata Fabr,, forma norvegica mihi, i Goteborgs Natur- 

 bistoriska Museum, ar angulusknolen mindre ocb, afven fran 

 insidan scdt, omkring en tredjedel lagre an condyluskuolen, 

 som baktill iir likasom vertikalt afhuggen ocb I det aldra 

 uarmaste lika l&nort tillbaka som den invandicrt ocb bak- 

 till genom en djup ranna afskilda processus angular!?, bvil- 



ken 



^m 



ranna 



ej 



n&r fi 



*am till ocb Horner nedanfor foramen 

 - Processus annularis, som, afven in- 



maxillare posterius. — 

 vandigt sedd, ar dubbelt s& hog som processus condyloideus, 

 hvilken baktill ar sluttande afrundad, skjuter langre tillbaka 

 an denna. Emellan dem bada finnes baktill och pa insidan 

 en riinna, som bar ofvergar i foramen maxillare posterius. 

 Condylus ar ej obetydligt sviingd utS,t. 



D& afsSgningen skett bakom processus coronoideus, sir 

 ej nagot att siiga om denna. 



