I 



54 A. W. MALM, SKKLETTDELAR AF HVAL. 



matt, resp. 295, 97 och aterigen 30, derfor att ytan liar i det 

 aldra narmaste iir fullkomligt plan, tvars ofver. 



Pa samma stallen siinker ytan sig under en riit linie, 

 som drages mcllan namda punkter, till resp. 13, 14, '^j mm,, 

 hvaraf synes att ofverkiiksbeuets utsida i baktrakten iir jem- 



fdrelsevis ganska starkt langsat exkaverad. 



Afstandet fran en rat linia, dragen raellan kiikens ofvan 

 namnda andpunkter tillkakkantens liogsta bojning uppat, hvil- 

 ken infaller nagot framom midten emellan samma andpunk- 

 ter, utgor 710 mm. 



Den vinkel som ofverkakens bakre halfts lancfsllnie, 

 midtat, bildar mot en pS, samma satt dragen linie pa utsidan 

 af processus orbltalis, mater vid pass 115^. 



Hos ett sa ungt individ som detta ar processus orbitalis 

 jemforelsevis tunn ocb skarp i kanten, framforallt i nedrc 

 halften af framkanten. 



Da man staller kaken pft dess andar och sS, att 

 utkanten ligger vertikalt ofver den, gar kakkantens bage sA 

 omarkligt ofver i processus orbitalis, att man vid ofvergan- 

 gen marker blott en belt obetydlig inbugtning. 



Os intermaxillare, likaledes det venstra, nar inemot 200 

 mm. framom spetsen af os maxillare superiiis. Dess total- 

 langd efter rundning vid foreningsstallet med os maxillare, 

 utgor 2750 mm.; men baktill skjuter dess ofre del omkring 

 70 mm. langre bakat, an dess nedre, 



Fran sidan sedt visar det sig hafva en ganska betydlig 

 silnkning i bakre trakten for superficies nasalis; framom 

 den samma deremot en uara dubbelt storre hojd, bvarefter 

 dcnna langsamt och i grunden regelmassigt aftager mot nos- 

 spetsen. Benets utsida ar baktill temligen starkt exkaverad, 

 hvilken exkavation fortloper pa benets nedra del till sex 

 sjundedclar af benets liiugd, rilknadt bakifran; pa den sista, det 

 ar den framsta, sjundedelen ar benets utsida tvars ofver latt 

 konvex anda ned till suturen. 



N:r 98 ^ Veg. Exp. N:r 67. 

 Fran Pitlekaj. 



Os intermaxillare sinistrum, niimlicren ett 900 mm. langt 



midtstycke, hvars dimensioner antyda att det tillhort ett 

 ungt, men icke desto mindre temligen utbildadt individ. 



