BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 8. N:0 2. 25 



efter sin aterkomst. Men olyckligtvls var kartan &t 1558 »multnad 

 af alder», hvarfor Xicolo Zeno d. y. & densamma Inforde sadana 

 rforbattnngar», som ban tjckte vara af noden for att kunna ratt 

 uppfatta reseberattelsen; likasa forsedde lian kartan ined meri- 

 dian- och parallelcirklar efter grander, hvilka noga angifvits af 

 Kuscelli. 



Vid kartans bedomande far man derfor till en borjan hvarken 

 fasta sig vid gradindelningen, hvilken anger polbojderna ungefar 

 S'' for hoga, eller vid en del af de oi'tnarnn^ som forekoimma sa 

 vol i texten som pa kartan, Dessa namn aro namligen, sSsom 

 langre frazn skall visas, tillfogade forst da kartan offentliggjordes 

 som bihang till resan. Likaledes bor man erinra sig, att de 

 gamle kartograferna ofta, da utrymmet ej upptogs af nagot annat, 

 brukade utrita detaljer, t. ex. oar och stiider, i en vlda storre 

 skala an hufvudkartans. Att af dessa kartdelar sluta till karto- 

 rafens uppskattning af oarnas verkliga storlek ar derfor lika 

 oberattigadt, som att fran de svarta streckbeteckningarna pd en 

 nutida karta berakna bredden af en flod eller jernviig. 



Om man med behorigt afseende harpS jemfor Zenos karta 

 med iildre och nyare kartor ofver landerna kring norra Atlanten, 

 sS skall man finna, att densamma vida noggrannare aterger land- 

 konturerna an allt hvad som ofver samma trakter offentliggjorts 

 till langt in pa sextonhundratalet. Hvar och en, som ndgot 

 sysselsatt sig med den iildre kartografien, maste genast inse, att 

 en tillfalligliet ej kan hafva foranledt denna ofverensstammelse, 

 utan att kartan maste grunda sig p*4 en sjomannaerfarenhet lik- 

 artad med den, bvilken ligger till grund for Stskilliga af 13:de 

 och 14:de seklens for sjofartens behof och pa grund af sjofarares 

 uppgifter upprattude sjokort ofver Medelhafvet och Svarta hafvet, 

 a hvilka, sasom bekant, dessa hafs hufvudkonturer aro angifna 

 ojemforligt biittre an & de kartor, som samtidigt forfattades af 



larde geografer. 



Intill slutet af sextonde seklet tecknades de har ifnlgava- 

 rande landsdelarne hufvudsakligast efter foljande, formodligen 

 pa sarskilda urkallor grundade typer: 



A. I tryck oflfentligrgjorda kartor. 



1. Kartor ofver norden, bifogade Atskilliga handskrifter af 

 Ptolema^us och efter boktryckarkonstens uppfinning fornyade 

 gi^nger atergifna i alia gamla, med kartor forsedda upplagor af 



