At futura lichenologige fata latent. 

 E. Fries Zich. Eur. s. CXX. 



Det lichenologiska studiets fratntida utveckling kan med 

 hansjti till detta studiiims nuvarande standpunkt Icke i nSgon 

 mon forutsagas. Bade i sjstematiskt och anatomiskt-morfo- 

 logiskt afseende aro "namligen asigterna om lafvarne mycket 

 delade, ocli ganska lange torde det droja, innan menlngarne 

 hunnit bringas till onskvard ofverensstaxnmelse. 



De olika system^ efter hvilka de olika forfattaine indelat 

 lafvarne, livila pa vidt skilda principer, iitan att annu nagot 

 kan sagas liafva tillvunnit sig ett mera allmiint erkannande. 

 De karakterer, sora anses konstituera sldgtena, aro hos olika 

 lichenologer mjeket vexlande, ocK sasom en foljd haraf visar 

 slagtbegransningen i olika arbeten bogst betydande skiljak- 

 tigbeter, I fraga ora aribegrdnsningen ba I senare tider me- 

 ningarne blifvit nastan annu mer delade, och ?edan en del 

 lichenologer borjat sasom artkarakterer anviinda de olika farg- 

 forandringar, som vissa kemiska reagenser framkalla, har man 

 koromlt in pa en afviigj som leder till de betankligaste kon- 



seqvenser. 



Det ar latt att inse, hvilken oreda af allt detta 



maste blifva- foljden, 



BetrafFande lafvarnes anatomiska byggnad, ntveckling o. d. 

 arc Asigterna nastan annu mer divergerande, och man har icke 

 ens betraffande de allra vigtigaste momenten i lafvarnes ut- 

 veckling annu kunnat ena sig. Sasom bekant bar namligen 

 fragan, om lafvarne aro enhla organismer, ellor med andra ord 

 om de aga individuel sjelfstdndighet^ gifvit anledniug till en 

 haftig och Llngvarig tvist bland botanisterna. Under det att 

 namligen lichenologerna i allmanhet ansa dem bland thallo- 

 phyterna bilda en sarskild, med algcr och svampar jemstald 

 grupp, betrakta Schwendener och med honom de fiesta an- 

 dra vaxtanatomer och fysiologer lafvarne sAsom ett slags 



