A Rotatoriak rendszertani allasa es 

 osztalyozasa. 



Alig van meg tobb mas olyan allatosztaly,- a melynek rendszer- 

 tani helyet es rokonsagat illetoleg a kulonbozo idok buvarai annyira 

 eltero nezetben lettek volna, mint eppen a Rotatoriak osztalyae felol. 



Legelso, szelesebb latokorii vizsgalojuk, a halhatatlan nevii Midler 

 O. Fr. dan tudos <«. Animal cul a Infusoria Fluviatilia et Marina» czimii 

 1786. evi munkajaban az Infusoridkkal s tobb mas edesvizi es tengeri 

 mikroskopos allatkaval sorolja egy csoportba. Tobb mint egy felsza- 

 zaddal kesobben, azaz 1838-ban, ugyanezen nyomdokon halad Lhren- 

 berg C. G., ki «Die Infiisionsthierchen als vollkommene Organismen» 

 czimii monumentalis munkajaban a Rotatoridkat sz'mi6n az Infusoridk- 

 kal allitja rokonsagba, helyesebben ezekkel teszi egy kalap ala. Du- 

 jardin szinten ez allaspontot foglalja el. Leydig, Burjneister es Dana 

 a Crustacedk kbz€ sorozzak, mig Haeckel az allati torzsfa azon aga- 

 nak tartotta oket, melybol a Crustacedk es altalaban az Arthropoddk 

 keletkeztek s vegre Barrois rokonsagot velt talalni koztiik es a 

 Bryo^odk kozt. Daday J. a Kerekesfergek phylogeneticai jelentosegevel 

 es ertekevel foglalkozva, azon vegeredmenyre jut, hogy : «a Kerekes- 

 fergek tulajdonkeppen nem magas fejlettsegi fokot elert allatalakok, 

 hanem a hypotethicus Trochozoonnak csak kis mertekben atalakult 

 egyenes utodai, a melyek a meg fenmaradt azon osfereg-alakokat 

 repraesentaljak, a melyekbol az orokles es az alkalmazkodas torve- 

 nyeinek, a tobb iranyban megindult kulonbozo fokii atalakulas szem 

 elott tartasaval a testiiros Gerincztelen allatok nagy resze levezetheto 

 s phylogenetikai kapcsolatba hozhato. (14. p. 172., 173.) 



Dadaynak ezen felfogasat a Kerekesfergek egyik alapos ismeroje 

 Plate L. H. i88g-ben megtamadta s tobbek kozt ezeket mondja : 

 »Namentlich Eugen v. Daday leistet in diesem Punkte — t. i. a 



