54 LOVASSY SÄNDOR 
biolögiai 6s feszkelesi viszonyainak megfigyeleset tartottam szemeim 2 
elött.* N | ni 
Ragadozö uns als között a Milvus regalis az, melynek fesske- | Rh 
lesiı mödjat s a a legbehatöbban volt alkalınam ee s I“ \ 
tanulmanyozni.”” 5 
Specialis tanulmäanyom egyik ezeljät kepezte annak a kimutatäsa, 
hogy leteznek.e a Milvus regalis, Milvus ater €s Buteo vulgaris lajok 
tojäsai között legalaäbb csak nemileg is biztos megkülönböztetö karak- 
terek. Ez iranyü tanulmäanyok tevesere egyfelöl a rendelkezesemre als 
bö anyag, mäsfelöl s különösen az ide vonatkozö es altalamı többszörösen | 
attanulmäanyozott irodalmi adatok ‘ösztönöztek, mint a melyekben felho- 
zottsa nevezett härom faj tojasaira vonatkoz6 különbsegek s azok j Jjegyei = : “ 
sehogy sem kielegitök. Valahanyszor ujabb adatröl olvastaın, nyomban De 
neki ülten, összehasonlitottam gyüjtemenyem sajat szedesü — tehät 
biztos — peldänyaival; az eredmeny mindenkor ugyanaz volt, t. i. hoey » 
az adott ismertetö jegy minel kevesebb peldänyra illett. Az emlitett 
härom faj tojasai között biztos megkülönböztetö je egyek tehäat eddig ser 
hol sem lettek kimutatva, sajnos, hogy tanulmanyonı sem vezetett jobb- 
eredmenyre, söt ennek alapjan kinyilvanitom, hogy meg az eddig felho- 
zott különbsögeknek i is alig van nemi erteke; barmelyik adott ismertetö 
jegy ala esak nagy nehezen lehet ugyanazon faj on több pöldänyt 
beszoritani. n 
Tulajdonkepen nem az a täreyam, hogy a nevezett harom fa) 
sai közötti különbsegekröl beszeljek, hanem hogy a Milvus regalis toja- 
sainak — kutatasaim alapjan — leiräsät a de epen ezen leiras : 
következmenye leend fenti allitasomnak, t. i. annak a kimutatäsa ie h 
hogy e harom faj tojasai között semmi biztos megkülönböztetö karakter 
sem letezik, vagy legalabb eddig ilyeneket nem ismerünk. 
Ertekezesem bövebb erzekitese tekintet&ehöl az ältalam sajatkezüleg. 
eyüjtötl Milvus regalis-tojäsokböl a leekülönbözöbbeket s közöttük oly. 
* Ragadozo madaraink' naeyohb veszenek feszkelesi mödjaröl par ev elött 
ätmezetes ismertetest nyujtottam a Termeszettudomanyi Közlönyben, es pedig 
«A magyarorszigi sölyomfelek feszkelesi mödjdrol» VIII. kötet, 1876. p. 103-116. — 
«A HORROR keselyik feszkeleseröl» u. ott, pag. 437439. 
% ° Vizsenlataim elsö eredmenyeit a következö czikkekben tettem könze 
«A kinya es ölyv költesi viszonyai» («Termeszettudomänyi Közlöny» VI. k. 
1875. par. 111-114); «A kanya es ölyv tojasairol» («Termeszet» VII evf, 1875. 
n. 29234). : N Be 
