56 LOVASSY SANDOR 
valö elterjedeseröl kevesebb adat van feljegyezve, nekenı ügy latszik, 
hogy itt e faj mär ritkabb; Lakaros K. Zala, Somogy es Vas me- 
gyekben'igen ritkanak mondja. Az erdely reszeken, a hol feszkel is 
(gr. LAz ır), többen figyeltek meg; igy a Mezösegen s a Biharhegysegben 
Herman O., a Szekäsvölgyön s a Sztrigy vize mellett Gsaro J.; SERTTER 
ıgy tünteti fel, mint a hegyvidekek laköjät. A Felvideken a legkevesbe 
oyakori ; Gömör megyeben, a Felvidek közepen, en het ev alatt egyetlen 
peldänyt sem lattam; mar a szomszed Zölyomban &szleltetett (Grineus 
es Rokosz); Nyitra megye deli videkeiröl Nasy Jözser emliti; Abauj- 
Torna megyeben (Kassa körül) JEıTTELES szerint nem ritka; Kocyan sze- 
rint Ärva megyeben a folyö menten elöfordul, söt itt feszkelt is. — Alta- 
läban hazank hegyvidekeit leginkabb csak a vonulas ideje alatt keresi fel. 
A Milvus regalis hazankban april közepetöl majus közepeig terjedö. 
idöközben rakja le tojäsait, melyeken a nösteny 20—22 napig ül. Himet 
en nem talaltam a tojasokon ülve, de nen lehetetlen, hogy felvaltja a 
nöstenyt.” 
Tojasainak szama &venkent kettö es negy között vältozik s tapasz- 
taläsom szerint leggyakrabban — tiz eset közül kilenezszer — harom 
talalhatö ; negy igen ritka, ennyit en csak egyszer talaltam. 
A mi a tojasok alakjat illeti, ez rendes ovalis; a gömbded idom 
(6. abra) e fajnäl ritkabb. A S. abra egy igen megnyült abnormis idomü 
peldänyt tüntet elö, a mi valöban unicumszerü; ezt en a debreezeni 
Pacz-erdöben, mint a föszekalj elsö tojasät talältam s jelenleg a Magyar | 
Nemzeti Muzeum birtokaban van. 
A tojashej felülete arokon fajokehoz kepest aranylag erdes, a rajta. 
levö porusok szabälyszerint kerekdedek, de gyakran szabalytalan ido- 
müak, szögletesek, mi a hej erdessegenek, mintegy deal sn ki- 
folyasa. A he] felülete fenytelen. 
A tojasok nagysäaga, normalis peldanyoknaäl, a hossztengely iranya- 
ban 5°4 es 6 % között valtozik, mig a haranttengely menteben, vagyis 
a tojas közepreszen merve, LA—L6 Gy... 
A hej szinezeteben Kan N az alapszint s a rajta levö 
rajzolatot. 
Az alapszin häromfele lehet, t. i. meszfeher s vegül zöldes-feher. 
Leggyakrabban meszfeheret talälunk; a szennyes sargäsfeher, mely &. 
* A Buteo vulgarisnäl mär: himet is löttem le a tojasokröl. 
