eb) 
|] 
A MILVUS BREGALIS TOJASAIRÖL 
- hej-felületet egyenletesen boritö halvany särgäs felhözet-rajzok kifolyas 
szinten elög gyakori. A ket alapszın között mindenfele ätmenetek is 
vannak s szinten gyakoriak. A zöldes-feher alapszin, vagy helyesebben, 
feher alapszin zöldes tünettel, ritkabban eszlelhetö s leginkabb friss, azaz 
meg költetlen peldanyoknäl talalhatjuk. E zöldes ärnyalat a mar költött 
tojasokröl a költes tartama alatt mindinkabb eltünik s sargasba megy 
at; hasonldan a gyüjtemenyek: peldanyairöl es e zöldesseg par ev alatt 
eltünik s a h&j feher marad. Az 1.2. es 4. szamlı abrak meszfeher alap- 
szinnel birnak, a 3., 5., 7. es S. szamlıak különfele foküı särgas alapszint 
mutatnak, a 6. szamü pedie zöldes-feheret tüntet elö. 
Az alapszinen talalhatö rajzolatok sokfelesege igen nagy. Ennek 
ıllustralasara szolgalhat a mellekelt tabla is, melyre az altalam syüjtölt 
peldanyokböl a leskülönfelebb rajzolatuakat väalogattam ki. 
A rajzolat a következö szineket mutatja : sötet es vilagos gesztenye- 
barna, rozsdavörös (helyesebben rozsdabarna), sötetebb es vilagosabb 
sargasbarna s vegül halaväny violaszürke. A gesztenyebarna &s rozsda- 
szinü rajzolatok a tojashejon felületileg vannak lerakodva s mintegy a 
leekülsö reteget kepezik; ennek következteben ezek lemoshatök, meg- 
nedvesitett jjal ledörzsölhetök s e kiserlet utan csak halavany särgäs- 
barna foltot haeynak hätra. A több eves peldänyokon a foltok igen 
beszäradnak, ilyeneken a nevezett tulajdonsäg nem eszlelhetö. A szür- 
kes-violaszinü foltok melyen fekszenek, a meszhej tömegebe vannak 
beagyazva s meszbevonat ältal takartatnak. Innen ered sajatlagos szinük 
-s abbeli tulajdonsagok, hogy a hejröl — annak megsertese nelkül — 
sem lemoshatök sem ledörzsölhetök. E foltok hejfoltoknak (Schalen- 
flecke) neveztetnek. 
A mi a rajzolat idomaät illeti, ez folt-, pont- (petty-) &es vonalkepü 
lehet. Altalaban bizonyos peldänyon a rajzolat vagy foltidomü (2., 5. es 
6. abra), vagy vonalkepü (1. es 3. abra), a szerint, a mint rajta tülnyo- 
moan foltok vagy pedig vonalkäk lepnek fel. A legtöbb peldany folt- 
idomü rajzolatot visel, ilyeneken a vonalkäk rendszerint hiänyoznak ; 
ellenben vonalkakböl allö rajzolattal ellatott peldäanyok ritkabbak s eze- 
ken viszont nagyobb foltok nincsenek ; a pontok (pettyek) mind a foltos, 
mind a vonalkäzott peldänyokon elöfordulnak. A violaszürke hejfoltok 
nem minden peldanyon läathatök, de ha jelen vannak, akkor rendszerint 
'hosszü-szeles nagyobb foltok alakjaban jelentkeznek. A nagyobb foltok 
rendesen «lenk rozsdaszinüek,, gesztenyebarna közepponttal, mig a 
