HS LOVASSY SANDOR 
vonalkak szinecben a säargäasbarna az uralkodö. Akar a foltos, akar a 
vonalkäazott peldänyokon a rajzolat vagy az eg6sz felületen egyenlö elosz- 
last mutat (1. Abra), vagy egyenetlenül van szetosztva; ez utöbbi esethen 
a tojas hegyes vagy tompa vegen mutat esoportosuläst (2. es 3. Abra). 
A 6. abran lathatöo naey foltok a hej közepreszen s a tojasnak csak 
eeyik oldalan esoportosultak, mig tulsö oldala csak kisehb foltokat visel. 
Sajatsägos a 4. äbra rajzolata. Ezen, töhb folt es petty között, eey 
haräntül futö keskeny görbe säv hizödik ; e sav a tojasnak szinten esak _ 
esyik oldalära terjed ki. Az egyenetlenül eloszlott rajzolat alegtöhb eset- 
ben a tojas hegyes vege körül van csoportosulva, a tompa vegen ez 
mar ritkabb, a tojas közepreszen pedig igen ritka. A 2. abra a lesgya- 
koribb rajzolatot mutatja. Van gyüjtemenyemben egy peldany, melynek 
rajzolata a tompa vegen egy nagy rozsdavörös foltba van concentralva, 
mig a hej egyehb reszein csak itt-ott van egy keves petty. Az elenk 
szinü rajzolat soha sem lep fel oly nagy szammal, hogy az alapszint 
egeszen eltakarna. Vannak peldanyok, melyek rajzolata elmosödott s. 
az ilyenek szennyes särgäsbarna szint mntatnak. Ilyet en kettöt gyüj- 
töttem ; mindkettö kepet a tablan talaljuk (7. es 8. abra). A S. szamuü, 
mint elsö tojas egyedül volt a feszekben, a 7. szamü pedig harmadma- 
gaval s ennel az a nevezetes, hogy a többi ket tojas tiszta feher alapon 
szepen körvonalozott rajzokat viselt. Abnormis esetben tiszta feher 
tojasa is elöfordül, de en ilvet nem talältam ; ha jJöl emlekezem, a Magyar 
Nemzeti Muzeum gyüjtemenyeben van ezen abnormitasböl. 
A tojashej belsö felülete intensiv zöld, mit legközönsegesebben 
ügy tudhatunk meg, ha a kifuvott tojast a vilägossäg fele tartjuk s egyik 
Iyukon benezünk. 
Ennyit a Milvus regalis tojasairöl s most vessünk meg nehäny 
pillantäast a Milvus ater es Buteo vulgaris tojasaival valö hasonlatossa- 
gaira s az irodalomban felhozott megkülönböztetö jegyekre. * 
= Arrum, Die Bier von Buteo vulgaris (Journal f. Ormith. 1863. XL, p. 339, 485; 
1864. XIl., p. 23, 435): 
— Die spiralige Anlage in der Zeichnung vieler Vogeleier (Journ. f. Ornith. 1864. 
XIT., p. 103). ; : 
Brasıus, R., Ueber die Bildung, Structur und systematische Bedeutung der Eischale 
der Vögel (Zeitschr. f. wiss. Zool. 1867. XVIIL, p. 480. Taf. 29, 30). 
(LOGER, Ueber die Farben der Eier der Vögel (Verhandl. der Ges. Naturf. Freunde 
zu Berlin, 1829. 1., p. 332). 
