anse 
60 LOVASSEISANDOR De 2 \ 
A szennyes sargas alapszin a Buteo vulgarisnäl a leg geyakoribb, ezt ne 
rakterizälja, de ilyen a ket Milvusnäl is talalhato. A zöldes-feher alap- 
szin a Milvus aterre vehetö jellemzöül, minthogy ennel gyakori, de elö- 
fordil a regalisnäl is. Az irodalomban szamos helyen ällittatik, hogy ily " 
alapszin a Buteo vulgarisnäl is talalkozik, en en IN De nem 
lattamı. | eo 
A vajzolat szineit illetve, jöllehet mind a violaszürke rl 
mind pedig a gesztenyebarna, rozsdaszinü es sarg oäsbarna foltok a harom 
faj tojasain egyarant föllelhetök, meegis a nagyobb foltok a Milvus fojok- 
näl rozsdavörösek, a Buteonäl gesztenycbarnäk. 
A härom faj tojasai között a Buteoe a leggazdagabb ajzolai, > 
ezeken esaknem mindig nagy szamu s terjedelmes foltok- &s pettyekböl 
allo folt-rajzolat van. A ket Milvusnäl a rajzolat vendszerint szegen e- ® 
sebb, különösen az itt nem ritkän elöfordulö vonalka-rajzolatu peldi 
nyoknäl; ez utöbbi a ket Milvus tojasait jellemzi, ilyen a Buteonäl 
leeritkäbb jelensegek köze tartozik. Arrum azon ällitäsat, hogy a Buteo 
vulgaris tojasain a foltok äAltalaäban spiralis elhelyezest, illetve iranyt 
mutatnak, tovabba hogy a foltok balfel& elmosödottak s ellenkezöle: 
hogy a Milvus- -fajoknäl a rajzolat a tojas hossztengelyevel pärhuzamo 
en csak egy- nn en Se mig a . legtöhb Er 
gelyevel halad parhuzamosan. oe En a ez sei 
vehetö. 
biztossaggal nem. la. minalhatjuk. 
A tabla magyarazata: 
Az ide vonatkozö6 tablan lefestett S darab Milvus regalis-toj, 
sajatkezüleg a s u ugy a 'attaın össze, hogy a 
