A MILVUS REGALIS TOJASAIROÖL 61 
s meszfeher alapszinnel ellatott peldanyt mutat. Ez egyike e faj legjel- 
lemzöbb peldanyainak s csak az sajnos, hogy az ennyire charakteristikus 
peldanyok nem gyakoriak. A vonalka-rajzolat az egesz felületen egyen- 
/ letesen van szetoszolva. 
A 2. abra a Milvus regalis leggyakrabban elöfordulö tojasät 
mutatja. A folt idomü rajzolat a tojas hegyes vegen csoportosult. 
A Buteo vulearisnäl is az ily rajzolatüu tojas leven a legközönsegesebb, e 
rajzolat epen nem jellemzö. 
A 3. abra egy ritkabb peldanyt mutat, mely csekelyebb nagysaga 
s igen finom vonalkäkböl alkotott rajzolata miatt a Milvus ater toja- 
saira emlekeztet. A rajzolat a tojas tompa vegen van csoportosulva. 
A 2. teljes ellentete. 
A 4. abra alatti peldanyt különös rajzolatanäl fogva soroztam ide. 
Meszfeher alapon, több folt &s petty között, egy a tojasnak csak egyik 
oldalara terjedö keskeny haräantsavot visel. 
Az 5. abran a halavany sargasbarna foltok annyira terjedelmesek 
s szetmosödottak, hogy alapszin gyanant lepnek fel. Ez okböl e ritka 
peldany a Buteo tojasaira emlekeztet. 
A 6. abrat eömbded idoma s zöldes-feher alapszine teszi neveze- 
tesse. Elöbbi tulajdonsaga a Buteo vulgaris, az utöbbi a Milvus ater 
tojasait hozza emlekezetünkbe. Az abran lathatö nagy rozsdaszinü fol- 
tok a tojasnak csak egyik oldalan leptek fel, a tulsö oldal apröbb s 
‚kevesebb foltot visel. Ritka peldany. 
A 7. abra eeyike e faj legnagyobb tojasainak s teljesen elmosödott 
rajzolata legfölebb halavany felhözet alakjaban jelentkezik. 
A S. abrat fökep abnormis alakja teszi feltünöve, rajzolata is sajat- 
sagos unicum a maga nemeben. 
