A PHALAROPUS HYPERBOREUS L. ELÖJÖVETELE 9 
orszag, Spanyolorszäg, söt Olaszorszag tengerpartjait is, mely ütjat mind 
tengeren teheti meg s azt vonuläsai alkalmaval ritkan hagyja el. 
Majus 20- es 95-ike között jelenik meg Islandon, ezen hö vegevel 
Grönlandon, a mikor feszkelesi ideje is kezdetet veszi. | 
Nevezett tudös &szlelesei szerint madarunk vändorläsait csak telben 
teven, föszkelese 6s fiainak nevel6si ideje pedig juniusra esven, nagyon 
feltünd, mikep az ältalam elejtett peldänyok nem a vändorläsi idöben, 
hanem az egyik epen a költesi idöszakban, juniusban, a maäsik pedig 
augusztus közepen, mikor a fiak meg alkalmasint anyjokat követik s 
feszkelesi helyökröl meg nem tavoznak, jelentek meg Erdelyben. 
Ezen idöben a felhozhatö összes vändorläsi indokok befolyast nem 
gyakorolhattak ezen madarakra, söt ellenkezöleg, a mely peldany teli 
idöben messze eltevedt, juniusban mär feszkelesi helyen vissza kellett 
volna, hogy erkezzek, az azon evi fiatalok pedig augusztus közepen a 
szulöhelyekröl valö eltävozasra meg nem is gondolhattak, annäl kevesbe 
tevedhettek el oly messzire. | | 
Sajnos, hogy a megemlitett ket mas peldanynak elöjöveteli ideje 
nincs tudva, s hogy gr. MarscHaLı &es August von Prrzern ältal kiadott 
Ornis Vindobonensis-ben hasonlölag nincs megemlitve, miszerint a 
Juxovırs äaltal 1859-ben a Fertö tavaröl szerzett härom darab mely 
evszakban ejtetett el, mivel annak ludäsa eseteben nemely következte- 
teseket lehetne vonni, igy azenban tovabbi pontos eszleletek derithetnek 
nemi vilagot arra, hogy ezen @szaki madarak mi okon vetödnek el oly 
‚messzi videkre oly evszakban, mikor valamennyi szärnyasnak tavaszi 
vonulasi ideje eltelt, öszi vonulasi ideje meg kezdetet nem vette, elelem- 
hianyban pedig nem szenvednek. 
Ilyen rendkivülinel is rendkivülibb jelenseg, legalabb altalam, mas 
madaraknal nem &szleltetett, epen ezert erdekesnek talalom a fennteb- 
bieket közölni, hogy majd több megfigyeles eseteben a magyarazat meg- 
lelhetö legyen. 
Nagy-Enyed, decz. 16. 1883. 
