382 Junta de Ciéncies Naturals de Barcelona (6) 



regió de Solsona, alta conca del Cardoner, que es troba en la 

 provincia de Lleyda. 



El Llobregat no té verament el seu origen, com els rius 

 objecte de nostres treballs anteriors, en l'alt Pireneu, sino en 

 les estribacions orientáis de la serra de Cadí, que ja pertany ales 

 serres prepirenaiques, i perxó no pot sorprendre l'abséncia ensa 

 fauna d' algún moMusc característic de les regions mes elevades. 



Si bé de la serra al N. de Castellar d'En Huch baixen di- 

 verses torrenteres generalment seques i que van a raure a Taita 

 valí del Llobregat, pot dir-se que aquest últim té son origen 

 un poc mes al S. del ja esmentat poblé de Castellar d'En Huch, en 

 un congost de parets verticals, anomenat canal del Llobregat, 

 d'on brollen abundoses fonts, amb un capdal de tal importancia 

 que, al sortir del barranc, proporcionen ja la for^a motriu a 

 l'anomenada Farga Vella. 



Va seguint la corrent per Sant Vicents de Rus, per a arribar 

 a la Pobla de Lillet a uns 10 km. de Castellar d'En Huch, Se- 

 gueix, en direcció occidental, cap a Sant LlorenQ de Bagá, a 

 uns 12 km. mes avall, on rep per sa dreta les aigües de la vessant 

 meridional del Cadí, el riu Bastareny, que naix en el coll de 

 Tanca la Porta, i son afluent el barranc de Greixa, que baixa 

 del coll de Jou i del Puig d'Alp i pren son nom del poblé de 

 Greixa, situat en sa vora dreta. A uns 2 km. de l'unió del bar- 

 ranc de Greixa amb el Bastareny es troba la població de Bagá. 



En Sant Lloren9 de Bagá (estació de Guardiola del carril 

 Manresa-Guardiola), on, segons queda dit, s'uneix el riu Bas- 

 tareny amb el Llobregat, aquest últim pren una direcció mes 

 o menys meridional, que segueix en la major part del seu curs. 

 Passa, a 2 km., per Guardiola i a uns 7 km. mes avall deixa 

 Fígols les Mines. 4 km. encara mes avall hi ha el poblé de 

 Serchs, també anomenat Pont de Raventí; 3 km. mes avall 

 passa per La Baells. 



